Réžia:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrajú:
Zdeněk Štěpánek, Karel Höger, Jan Pivec, Vlasta Matulová, Ladislav Pešek, Gustav Hilmar, Vítězslav Vejražka, Václav Voska, Eduard Kohout, Bedřich Karen (viac)VOD (2)
Obsahy(1)
Veľkorysý filmový projekt, nakrútený podľa diela Aloisa Jiráska, zachytáva obdobie od mája 1412 do júla 1415. Na počiatku stojí odpor proti predaju odpustkov a kázne Jana Husa, ktorým v pražskej Betlehemskej kaplnke načúvajú stovky ľudí. Po vyhlásení pápežského interdiktu nad Prahou odchádza Jan Hus na vidiek, kde pokračuje v šírení svojho učenia medzi prostým ľudom. Na jeseň roku 1414 sa Jan Hus vydáva v sprievode českých pánov do Kostnice, aby tam pred cirkevným koncilom obhájil svoje učenie. Cirkevní predstavitelia však kategoricky žiadajú, aby Hus odvolal, to, čomu učil, a keď tak odmietne urobiť, odsúdia ho ako kacíra na smrť upálením. Film režiséra Otakára Vávru je prvou časť voľnej tzv. husitskej trilógie, ktorú okrem neho tvoria ešte filmy Jan Žižka a Proti všem. (STV)
(viac)Recenzie (275)
Z tohohle filmu jsem měl jako malý strach. A tom u nikdy nebude odpuštěno. ()
Řemeslná stránka filmu je nepopiratelná, Otakar Vávra prostě historické velkofilmy umí. Horší je to s obsahem. Z historického hladiska je dost směšné, že je zde Hus a hnutí kolem něj prezentován víc jako bojovník proti zemské vrchnosti a církvi, což je samozřejmě nesmysl. Hus nebojoval proti katolické církvi, ale šlo mu pouze o její očistu a přísné dodržování písma svatého. Scenáristi zde z něj udělali revolucionáře a bojovníka za práva lidu, přesně v intencích doby vzniku. K smíchu. Ale protože já historický žánr miluju (v tomhle případě spíš pseudo-historický), výprava je parádní, stejně jako ostatní filmové složky a Zdeněk Štěpánek je herecký bůh, dám Janu Husovi za čtyři, ačkoliv by si to v podstatě nezasloužil. ()
Pro ty, co mají problémy s učení dějepisu ideální. ()
Tak konečně došlo i na mě a já roztočil tuto legendární Vávrovu trilogii. A musím se přiznat, že na datum vzniku se opravdu jedná o obrovský filmařský zážitek. Škoda, že v některých scénách je cejtit ten zatracenej socialismus (až komunismus), ale bez toho by to v té době asi ani nešlo. Celkově vzato je Jan Hus přecizní historický velkofilm, který se tenkrát na rozdíl od dneška nebáli natočit. A hlavně ho natočit uměli. Kulisy, herecké výkony, masové scény, scénář...nic moc složitého (co také vymejšlet) a přesto to skvěle funguje. Film mi v podstatě neřekl nic moc víc, než mi řekla škola, ale Otakar Vávra to dokázal natočit tak poutavě, že se právem může označovat za otce historického velkofilmu v Československu. ()
Kde je tá doba keď, sa točili tak úžasné a veľké filmy ako tento, režisér Otakar Vávra bravúrne zvláda svoj post a prináša veľké posolstvo za podpory skvelých hercov na čele so Zdeněkom Štěpánekom. Film a príbeh ktorý nestarne. /100%/ ()
Opravdu kontroverzní filmové dílo. Při dobrém vědomí si toho, že existují dva protichůdné pohledy na českou historii (a osobu Mistra Jana Husa musíme reflektovat nutně jako historickou postavu), a to proud protestanský (reprezentovaný prof. Palackým, zpopularizovaný Aloisem Jiráskem) a neméně důležitý proud katolický (reprezentovaný prof. Pekařem, zpopularizovaný např. Jaroslavem Durychem), přičemž prvý vnímá jako dobu největšího vzedmutí českých dějin právě fázi husitské revoluce a dobou ,,temna" je označována doba pobělohorská, katolický pohled je právě opačný. Komunistická propaganda v čele s hlavním ideologem profesorem Nejedlým si zcela logicky vybrala historický rastr protestanský, který již do jisté míry zvulgarizoval svým dílem Alois Jirásek, Otakar Vávra šel ještě dál - podepřen absolutně profesionální řemeslnou stránkou přivádí Jana Husa revoltujícího (jeho revolta navíc nemá rozměr duchovní, ale povětšinou sociální až třídní se silnými nacionálními prvky toho nejprimitivnějšího národního obrození spíše začátku než konce 19. století), Jana Husa oproštěného o jeho duchovní rozměr, ne Husa intelektuála, akademického hodnostáře, kněze, ale Husa lidového kazatele, Husa ikonu... Jeho velkofilm je čirá ideologická manipulace a historické otupování faktů...film natočený v kontextu své (mezní) doby... Těžko pak hodnotit absolutně...(i když nepopiratelné umělecké kvality má)... Podobné filmy: Jan Žižka, Proti všem ()
To jsem se jednou takhle u babči nudil tak zapnu TV a tam tohle. A řeknu vám že je to docela hodně dobrá podívaná, která hravě strčí do kapsy 95% současné české kinematografie. ()
K člověku, jenž položil život za "pravdu", zajisté lze chovat značný obdiv. Filmový Jan Hus nám však nabízí jen některé z "pravd" Husa skutečného. Hus se zde stává revolucionářem nikoliv náboženským, ale sociálním, třídním a skorem i nacionálním. Hus se však nesnažil pouze o návrat církve k chudobě či zrušení odpustků, měl i jiné, pro katolickou církev zcela nepřijatelné názory, které naprosto nesouvisely s její mocí a bohatstvím, např. učení o remanenci. Film je však zcela ignoruje. Další zradou, které se dopouští na historii a v tomto případě i umění jako takovém, je záměrná schematizace a stylizace postav. Hus a spol. jsou málem bezchybní, protivníci přehlídka koncentrované úlisnosti, slizkosti, mamonu a zbabělství, kterým zjevně na žádné "pravdě" nezáleží, jen na jejich pupcích a moci. I to, že jedna a jedna jsou dvě, by z jejich úst znělo jako ZLO. Silné **. ()
Chudák Mistr Jan Hus (nebo ještě dříve Ježíš Kristus) on byl vlastně takový obětní beránek novodobých komundírů, jako kdyby zato mohl, že si vybrali právě jeho, kterej se zastával chudých, utlačovaných, kritizoval zlořády, odpustky, chtěl napravit církev, byl to takový reformátor (asi v tom všem později viděli dělnickou třídu bo co), faktem je že z dnešního novodobého pohledu, náznaky pozdějšího komunismu to byly (a to mnohem dřív než třeba známé francouzské "Rovnost volnost, bratrství"), ať je to tak či onak husitství mělo pro naší zem prospěch i neprospěch (to co nám tloukli dlouho dobu ve škole do hlavy jako že je to vrchol českých dějin, tomu se ani nelze divit), v té době pokud mě paměť nemýlí, jsme si také krátce vládli sami, což se nám v historii poté mockrát (možná vůbec) už nepovedlo, názor na onu dobu si pak každý musí udělat svůj. Zpátky ještě k Husovi ti lidé co ho tenkrát postavili na hranici (opomenut tady byl Michal de Causis, který proti Husovi štval už od jeho začátku a později při koncilu patřil mezi nejtvrdší jádro opozice) ti stejní by ho v 50 letech postavili zas, dějiny, revolta se opakujou a opakovat se budou i nadále...Za pravdu boží následuje vždycky jen smrt..Problematika Janu Husa je složité téma, nikdo dnes nemůže říct se 100% platností, co to bylo za člověka a jak to on chudák vlastně myslel, stejně jako razantní nástup husitství, nástup lapky Žižky i úloha Zikmunda atd..Dalším důležitým faktorem je i jak budeme brát posloupně jednotlivé dějiny a osobnosti typu Jiráska, Palackého na jedné straně a Vávru, Nejedlého a Kopeckého na té druhé..Zpět od politiky, film je na svou dobu velmi zručně natočen, mohutná výprava, brilantní kamera, a nádherné barevné kostýmy, stejně tak mamutí megalomanské bitky s mnoha tisícovým komparsem, s herců rovnako nikdo vyloženě nevybočoval, to jsou jen všeobecné kecy, všichni zahráli velmi dobře a dokonce jsem jim věřil i to co povídali:-) Zajímavé komentáře : Sportovec, Radek99, canakja, NeutrinoX.. ()
Co mohla být zábavná a působivá lekce v jedné ze zásadních kapitol v českém dějepise, morální poselství o boji proti bezpráví a pokrytectví katolické církve, to je jenom nudný čajík (oslazený komouši - Hus jako sociální revolucionář). A to mě čeká ještě zbytek trilogie... ()
Husova charizmatická schopnost ovlivnit davy, jeho fanatická víra v pravdivost Bible versus praktické uplatňování moci církve i feudálů. Tento film mám v oblibě, i když jsem byl nucen navštěvovat jej povinně v rámci školní výuky. Navždy mi bylo vryto do paměti, že Mistra Jana, potažmo nás všechny potomky husitů, zradil Zikmund, ta Liška Ryšavá... Film s mnohými českými hereckými bardy několika generací. Jeden z největších herců, Zdeněk Štěpánek si zde zahrál Jana Husa i Jana Žižku zároveň. A tak se mohla zcela pravdivě odehrát i scéna z konce filmu, kdy Jan Žižka z Trocnova přísahá za všechny přítomné věrnost Husovu učení...Ukázka z filmu: http://www.youtube.com/watch?v=Rn_98pI686o ()
"Nemáme a nesmíme poslouchat vrchnost, žije-li tato v hříchu." Tak to platí stále stejně a třikrát hurá mistrovi Janovi za to, že to tak pěkně vystihnul. Mně se prostě Husovy myšlenky vždycky líbily, ale nemám rád církev ani kázání a s obojím jsem v tomto filmu odzíval poměrně dost času. ()
Hus by se jistě obracel v hrobě, kdyby nějaký měl. Jedná se totiž o reklamu na socialismus prakticky v každém záběru. Vávrovi se ale jedno musí nechat. Točil to v nejhorší možné době, ale stejně stvořil historický velkofilm, kterému se u nás za desítky let dokázala vyrovnat jen hrstka dalších snímků. ()
A já tomu to maximum dám. Nejen výprava a celkové zpracování, byť poplatné době a kdesicosi, to mne nezajímá, protože když si poslechnu toto a podívám se kolem sebe, mám dojem, že by nikoli jen církev osobnost jako Hus zatraceně potřebovala. Příliš mnoho lidí jen těží ze svého postavení a káže ostatním lidem něco jiného, než jak sama žije. Kázat vodu, pít víno, jak symbolické. Takže nikoli poplatné době, ale naopak nadčasové. Mimochodem, uživatel sud mi mluví z duše, ve Štěpánkově podání má Hus přesně takové charisma, které bych očekával od člověka, který je skvělý řečník a dokáže strhnout davy. Ještě poznámka na konec. Docela mě zaujalo, že můj synovec, kterému je 10, si Husitskou trilogii velmi oblíbil, má jí radši než Pána prstenů :) ()
Otakar Vávra byl zkušený a spolehlivý režisér, původním povoláním architekt a měl smysl pro kompozici, což je na tomhle filmu vidět. Davové scény mu šly od ruky a měl taky podporu vedení Československého filmu, takže na výpravě se nešetřilo a měl k dispozici ty nejlepší herce. Však taky film svým národovectvím dokonale odpovídá tehdejší oficiální ideové doktríně. Ten protiněmecký osten je jasně patrný. Ve stejné době se třeba v Itálii natáčely výborné neorealistické filmy a moderní kinematografie směřovala jednoznačně jinam. Samozřejmě, že se středověkou českou historií tenhle film zas tak společného nemá. Nicméně pokoukání je to slušné. Celkový dojem: 60 %. ()
Některé repliky ze začátku filmu ve mně díky přispění skupiny Těžkej Pokondr vyvolály smích ve vážných situacích, jinak však tento snímek ke smíchu samozřejmě rozhodně nebyl. Naopak, hodnotil bych ho jako docela zdařilé historické dílo. Jistě, film má zřetelný revoluční náboj, tvůrci si postavu Husa upravili dle potřeby (a v jednu chvíli z něj udělali dokonce opravdového kacíře, když při cestě do Kostnice sám stavěl lid nad boha, to už přehnali), taky čistě čeština nebyla úplně fajn, ale díky těm vpravdě silným emocím, které dokáže snímek v divákovi vyvolat, a Vávrově řemeslnému umu dávám ještě slabší 4*. Stejně jako za to připomínání pravdivé obžaloby zločinecké církve, té není nikdy dost, i když trend dnešní doby velí bohužel něco úplně jiného… ()
Názory, že tento vynikající film je poplatný režimu, jsou jen velmi obtížně hajitelné. Nejedlému se podařilo pod záminkou lidovosti uchovat mnohé z českého 19. století. Antikomunista Jirásek - po r. 1918 senátor za národní demokraty - , sám školený historik, je spojitou nádobou vynikajícího historika a myslitele evangelíka Františka Palackého. Hus jako revolucionář jve filmu vykládán není, revolucionáře proti jeho vůli z něj udělal nemrav doby a jalová ochota špiček k nutným reformám. Goethův výrok, že za společenské otřesy vždy nesou zodpovědnost dysfunkční elity (poněkud jsem aktualizoval kvůli srozumitelnosti jeho formu), je stále živý. Štěpánkův výkon je strhující a podmaňující i dnes. Živý Hus měl sice k trpícímu idealistovi podle všeho daleko už svým zevnějškem, ale statečnost, kterou tento otec evropské reformace prokázal, zůstává výzvou a ideálem i dnes. Vávra při prosazování svého záměru odvedl mimořádný výkon právě tak jako jeho odborný poradce Miloš Václav Kratochvíl. Cenzura, byť se snažila, v tomto případě byla ke štěstí věci v naprosté defenzívě. Patos, který může připadat dnes jako neživotný, tehdy nebyl jen specifikem východního sovětového bloku (FANFÁN TULIPÁN a mnoho dalších příkladů). Hus je zakladatelským dílem české formy velkofilmu. Už tím je dán jeho význam výsostného a strhujícího uměleckého činu. ()
Tento film jsem viděla poprvé jako dítě. Byla to povinná návštěva kina se školou a tento dvoudílný historický velkofilm na mě udělal hluboký a nesmazatelný dojem. Velice jsem prožívala děj, herecké výkony pana Štěpánka, Pivce nebo pana Högera byly úžasné ... ()
Scénář k téhle trilogii psaly stránky komunistických učebnic a režimních cenzorů, historické povědomí drancuje způsobem možná mnohem horším než takový Major Zeman. Otázka je, jestli i navzdory tomu dokáže nabídnout nějaké alespoň filmové hodnoty. Tento první díl jich má velmi málo, až na pár momentů se tu tupé odříkávání povinných dialogů střídá s ještě tupějšími monology, dav se valí plátnem pouze aby se ukázala síla lidu, vše velmi statické, charaktery bez života o ikoně Husa nemluvě. Zahrané na objednávku. O nějakém přesahu nemůže být řeč, s tímhle by zkrátka ani jiný režisér nedokázal za takových podmínek víc udělat. Snad jen obraz středověku je v celé trilogii díky ladovskému technicoloru historii blíže než sychravá Vláčilova černobílá. ()
Kvalitní výpravný historický velkofilm. Nádherná výprava a kostýmy, výtečně vybraní herci. Zdeněk Štěpánek je natolik imponující postavou, že dokázal Janu Husovi vdechnout nevídaný náboj. A ještě pár slov nakonec. Už mě unavují ty věčné žvásty o tom, že je to propaganda. Pravda, rysy padesátých let a určitá nadsázka je z toho dobře čitelná, ale vy všichni co to tvrdíte, řekněte mi, kdo a kdy něco podobného na toto téma natočil a natočí?! Otakar Vávra natočil husitskou trilogii v době nejtemnějšího komunismu, ale zaplaťpánbůh za Jana Husa, Jana Žižku a Proti všem. Někdo jiný (a jindy) by to (nejspíš) těžko zfilmoval. 80%. ()
Reklama