Réžia:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrajú:
Zdeněk Štěpánek, František Horák, Karel Höger, Vlasta Matulová, Ladislav Pešek, Jan Pivec, Václav Voska, Vítězslav Vejražka, Gustav Hilmar, Miloš Kopecký (viac)Obsahy(1)
Druhý diel husitskej revolučnej trilógie podľa románu A. Jiráska. Odohráva sa v rokoch 1419 - 1420 a zachytáva napätie a rastúcu nenávisť ľudu voči postupu vtedajšej katolíckej cirkvi a panstva a prvé víťazstvá tzv. božích bojovníkov - husitov - proti križiackym vojskám v bitke u Sudoměřiciach. Kráľ Václav IV. podľahne hrozbám Ríma a dá rozkaz odzbrojiť Pražanov. Jan Žižka, vojenský veliteľ, sa napokon postaví na stranu ľudových povstalcov, odmietne poslúchnuť kráľa a dá otvoriť kráľovské zbrojnice, aby rozdal ľudom zbrane. Husitská revolúcia sa začína tzv. pražskou defenestráciou - proti nej pošle cisár Žigmund križiacku výpravu...Dobou svojho vzniku poznačený film nakrútil v r.1955 - s veľkolepou výpravou - režisér Otakar Vávra. V hlavnej úlohe tu exceloval Zdeněk Štěpánek. (STV)
(viac)Recenzie (188)
Další díl předražené loutkové frašky od celoživotního oportunisty. A Štěpánek se převtělil z Jana Husa na Žižku ? Asi zázrak socialismu ... ()
Byl by to dobrý film, kdyby to nebyla nechutná politická agitka vytrhávající historická fakta z kontextu a vyzdvihující jen to dobré. Nechybí bouřlivé potlesky jako na všech soudružských schůzích, přičemž nikdo se neopováží hlasovat proti, všichni jednomyslně se chápou zbraní a s revolučním odhodláním svrhávají vypasenou buržoazii, feudály protivící se revoluci a církev z jejich postů a berou jim majetky. Navíc je film plný historických paradoxů. Věta zuboženého soudruha před oběšením "Ale nemáte dost provazů, abyste oběsili všechny věrné" je celkem komická, když uvážíme, že se film natáčel těsně po době, kdy se v Československu věšelo a věznilo za odlišný politický názor jak na běžícím pásu. Věta "A nebude roboty, nikdo nebude nikoho do ničeho nutit" je také dost komická, když uvážíme, že v době natáčení filmu političtí vězni těžili v československých koncentračních táborech uran pro SSSR, načež umírali na rakovinu nebo na surové zacházení v lágrech. Takových absurdit by člověk našel mraky. Tohle se může líbit snad jen komunistovi velebícího Stalina a jeho motto "Když zemře jeden člověk, je to tragédie, když zemře milion lidí, je to jen statistika". ()
Hodnocení tohoto snímku s odsupem skoro 70 let je hodně těžké. Vyzdvihl bych skvělé kostýmy. Ta barevnou pro středověk byla typická, včetně maleb na stěnách. Nebyla to žádná "šeď" je si někteří nezdělanci asi myslí. Perfektní výprava. Bohužel politika 50.let snímek trochu kazí. Agitátorství. Prolétářské myšlenky nemají začátek ve středověku, ta mentalita byla uplně jinde. Stejně jako snaha o emancipaci byla v té době nepředstavitelná. Do historických detailů bych se nepouštěl, ani historici nejsou jednotní zda se Žižka učastnil defenestrace, zda ji vedl, nebo tam ani nebyl a podobných detailů by bylo hodně. Snímek je stále obsahově a dokumentárně zajímavý, což se uričitě nedá říci o filmu "žižka 2022" a určitě to nebude platit za 70 let. ()
Oproti filmu Jan Hus, mě Žižka velice zaujal. Tedy spíš, film Jan Žižka mě zaujal, protože přímo k postavě Žižky mám výhrady, ale k tomu se ještě dostanu. Oproti Husovi film nepostrádá okázalé výpravné scény z husitských bojů, i kazatel Jan Želivský je mi milejším agitátorem než Hus, z jeho úst znějí slova mnohem upřímněji, opravdověji a tak rozhýbává lid pražský a posléze český, který se začíná bouřit proti pánům a Hus se asi otáčí v hrobě. Z jeho učení vzešla revoluce, která uvrhla zemi na mnoho let do těžké bídy, husité kradli a přepadávali, křižáci kradli, přepadávali a všichni společně svorně pustošily zemi. Takhle to ovšem ve filmu neuvidíme, ten je z pohledu Aloise Jiráska a komunistů, kterým se téma revoluce obyčejných lidí náramně hodilo do krámu. Když překousnete tento idealistický přístup, čeká vás velmi kvalitní historický velkofilm. Bohužel mi ve filmu chybí charismatičtější představitel Jana Žižky, který ve většině scén jen stojí, mlčí a tváří se zlověstně. Věřím tomu, že takový Jan Žižka nebyl. Ale celkově bych dal přes 80procent, na padesátá léta v čsr je to opravdu jízda. ()
Tak jsem se tesila (po Kladivu) a tak jsem zklamana... Dialogy jsou nanejvys trapne a ta vsudypritomna oslava pracujiciho lidu! Vstavaji mi vlasy hruzou na hlave, kdyz si na to vzpomenu. Postavy toporne a cernobile, snaha byla, ale vysledek je vic nez odstrasujici. Skoda. ()
Právě po shlédnutí na velký sváteku musím říci, že i když tento film vidím asi poosmé, stále mě překvapuje novými věcmi. A stále více a více se utrvrzuje můj názor na Jana Žižku, coby perfektního stretéga, z kterého by si měli brát vzor mnozí jiní. Působivé scény typické té době, navíc nad procítěné Ktož sú boží bojovníci prostě není. 4 hvězdičky, ta 1 schází snad jen proto, že to prostě není " můj typ " ... ()
I když je to starší dílo, jde v něm cítit atmostféra tehdejší doby, což u zrovna těchto dějin Čech není na škodu. ()
Pravda je nejčastěji (zne)užíváné slovo ve scénáři, snad každé druhé, každý tam má prostě pravdu, zbytek už je jenom řev. Celé to působí jako druhořadé ochotnické divadlo. Je to stejné jako "Hus" i "Proti všem". Za tohle se vyhazovaly prachy! Samozřejmě byly i horší filmy (a jsou), bohužel. ()
Omnoho lepší, dynamickejší a prepracovanejší diel než Jan Hus (tiež sa mi zdalo, že Husa a Žižku hrá tá istá osoba, len som si nebol istý). Je jasne viditeľné, že nejde o objektívny historický film, ale o film reflektujúci ideológiu 50-tych rokov. No napriek tomu je to film vynikajúci (len treba vedieť, čo je už umelo pridané, čo je fakt, čo ideológia). Napriek tomu sa to radí k tomu, čo si rád pozriem. Spolu s prvým dielom ide o dobrý film. Tretie pokračovanie už nebolo také kvalitné. ()
Prznění dějin takovýmto způsobem nevytrhne sebelepší výprava ani umělecké zpracování. ()
Ano komunisté udělali z husitů komunisty.Dnes už se ví,že husité byli docela tvrdí týpci,nic méně snad historie ještě něco prozradí.Co pak zbývá s filmu jsou bojové scény,které v našem filmu už jen těžko něco překoná. ()
Jan Žižka jakožto pokračování revoluční trilogie rozhodně nezklame a navazuje dobře na Jana Husa. Výprava je opět skvělá, chorály duní Prahou o sto šest a Jan Žižka je zahrán skvěle. Chybí tu ale už taková ta pověstná těsnota prvního dílu, kdy se napětí mezi dvěma stranami dalo krájet jak postupně houstlo a díky tomu nepůjdu do pěti hvězdiček, i když je to opět výborný válečný historický velkofilm naší produkce. V Janu Žižkovi už se vše rozjelo naplno a musím uznat, že bitva u Sudoměře byla lahůdka po stránce technického zpracování, atmosféry i kostýmů. Ta by kritérium pěti hvězdiček splňovala určitě. Celkový dojem filmu je tak na 80%. ()
Jediná scéna, která stojí za zmínku je ta, kdy se Žižka s pozdějšími sirotky v závěru připravuje na bitvu a sám jezdí po okolí na koni... ta byla dokonale zvládnutá... Jinak samé "lid", "bratři" a "sestry" mi po čase lezlo na nervy stejně jako další prvky propagandy a černobíle zkreslená historie... Váhal jsem mezi 2* a 3*, ale protože jsem jsem prvnímu dílu této trilogie, který byl o poznání koukatelnější, udělil 3*, tady musím klesnout... 39% ()
Pro mě nejlepší díl trilogie... Musí se samozřejmě pominout některé historické nepřesnosti a komančské šplechty,ale celkově na 60 let starý film stále výborný zážitek.... ()
Podle čersvých informací z jáklova štábu, se máme na co "těšit"! Bratr Žižka bude rád, že je kolik století na onom světě. ()
Velkofilm, který nemá na naše poměry obdoby. Na rok 55 neskutečná kvalita. Barevné filmy nemělo v té době ani USA. Komu vadí menší historické nepřesnosti (které stejně už nemá kdo ověřit). No abychom nakonec nebyli překvapení z nového britského Žižky :) ()
Svým nízkým hodnocením se nepřipojuju k těm, co kritizují ideologii nebo historické zkreslování událostí tímto filmem. Kdo to proboha může posoudit?! Spousta historiků se ostatně znovu přiklání k tomu, že Vávrovy filmy, i díky velkému množství poradců, zas až tak zkreslené nebyly. Jen se mi prostě nelíbí patetické a uřvané válečné filmy. O patetických křiklounech a válečných štváčích ani nemluvě. Při té příležitosti (i když v době Žižky to ještě úplně neplatilo) si dovolím ocitovat George Orwella: Jednou z nejstrašnějších věcí na válce je, že všechna vojenská propaganda, všechen křik, lži a nenávist, vždy pocházejí od lidí, kteří nebojují." ()
Vávrova trilogie je tím největším, co tady v oblasti filmu kdy vzniklo. Herecké obsazení, výkony, obrovská výprava. Je mi úplně jedno, jestli je to snaha o agitaci nebo ne. Každá země má své historické hrdiny, ke kterým vzhlíží, byť se o jejich životě toho moc neví. Čekám na dobu, kdy se začne zpochybňovat význam Karla IV. nebo TGM. Na to jsou někteří Češi odborníci… ()
I přes to v jaké době se to točilo a že to má prvky nějaké budovatelské agitky a zkreslování dějin tak je to alespoň film který má z Žižkova života víc inspirace, než Jákluv Žižka 2022 kde si scénáristi nejspíš jen chtěli honit ega a napsat si to po svém a udělali z něj tuctového Robina Hooda. Popravdě o něco víc jsem čekal i od tohoto filmu, ale i tak si myslím, že je to už z pohledu doby poměrně zdařilí film. ()
Pro děti školou povinné to byla docela dobrá akčárna, ve zralém věku bych z toho zřejmě již tak odvázaný nebyl... ()
Reklama