Réžia:
Otakar VávraKamera:
Josef IllíkHudba:
Jiří SrnkaHrajú:
Elo Romančík, Vladimír Šmeral, Soňa Valentová, Josef Kemr, Lola Skrbková, Jiřina Štěpničková, Marie Nademlejnská, Miriam Kantorková, Lubor Tokoš (viac)Obsahy(1)
Jeden z nejznámějších filmů Otakara Vávry vznikl podle stejnojmenného románu Václava Kaplického a podle dochovaných soudních zápisů z čarodějnických procesů z let 1678-1695. Inkvizitor Boblig, povolaný do města Šumperka, aby vyšetřil přestupek jedné žebračky, zkonstruuje proces, jehož metody zaručují doznání všech obžalovaných. Proti spořádaným a ušlechtilým občanům se náhle vynoří moc, která pod rouškou očišťování kraje od čarodějnic sleduje pouze vlastní obohacení a která neváhá pro tento cíl ničit všechny odpůrce a obětovat životy desítek nevinných lidí... Na scénáři s Vávrou spolupracovala i výrazná osobnost českého filmu Ester Krumbachová. Oba obohatili scénář neskrývanou analogií s politickými procesy 50. let, jejichž hrůza začala vycházet v 60. letech najevo. Film se tak v obecné podobě stal působivou výstrahou před zneužíváním neomezené moci nad životy lidí. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (967)
Musím Vávru pochválit za opravdu povedený scénář, který netrpí hluchými místy a správně vsadil místo postupné gradace na konstantní tempo a raději se soustředil na atmosféru filmu. Atmosféra mě pohltila - nemalou zásluhu na tom má hudba. Ta se drží jednoduché, ale podmanivé melodie. Velkým zklamáním pro mě byla audivizuální stránka toho filmu. Od černobílé kamery jsem čekal pěknou hru světel a stínů. Té bylo využito jen u záhadné postavy vypravěče, který pronáší jisté úryvky - zatímco na začátku filmu vypadá tento prvek úžasně, s postupem času je do filmu přidávám násilně a ztrácí efekt. Také mě zklamala statická kamera - díky ní si myslím film ztratil tak čtvrtinu ze své hutné atmosféry. Rozhodně se nejedná o špatný snímek, směle jej můžu doporučit, ale je dle mě zbytečně nadhodnocen... ()
Film je výjimečný zejména tím, že ve skutečnosti téma církevní inkvizice používá jen jako prostředek a nikoliv jako podstatu svého sdělení. Tím je totiž naopak obecné varování před zneužitím moci kýmkoliv pro své osobní sobecké cíle, ať už se zaštiťuje jakoukoliv autoritou. Toto poselství z filmu evidentně vyznívá tak silně, že si za komunismu snímek vysloužil zákaz vysílání. Přesto ona základní myšlenka Kladiva na čarodějnice není uplatnitelná pouze na totalitní režimy, ale vlastně i do určité míry i na dobu současnou. Stačí se jen rozhlédnout kolem sebe... ()
Neskutečně temný a depresivní film, jen pro silnější povahy. Neuvěřitelnost chování církve a jejich nadlidskost mě udivuje i v dnešní době. Film precizně ukazuje čeho všeho byla a podle mě i je církev schopna k dosažení svých cílů. Skvěle natočeno a sehráno. Silný zážitek se silným hodnocením. 85%. ()
Velice nerad, ale musím dát nejvyšší hodnocení. Ten film ve mně zanechal tak hlubokou vzpomínku, že si ho dodnes odmítám pustit znovu, protože si ho pamatuju až moc dobře. Ukázka toho, jak rychle si dokážou hajzlové přijít k postavení a moci a ti slušní dostávají na frak. Fuj, tak depresivní dílo by se snad mělo zakázat (myšleno s nadsázkou, kdyby to snad někdo nepochopil). 100% ()
Zřejmě nejlepší film Otakara Vávry... ()
Temná stránka církve, která boužel nebyla nikdy potrestána... ()
Velkolepá metonomie vykonstruovanosti komunistických procesů zejména padesátých let.Lepší přirovnání mne nenapadá.Ve vlastní podstatě filmu se ani nedá hovořit o jiném záměru než jaký nám scénář nastoluje!!!Velmi kvalitní,šokující Trezorový klenot! ()
Docela jsem se do Kladiva na čarodějnice přemlouval. I přes kvanta zdejších pozitivních komentářů jsem nějak nechtěl věřit, že by mě tak starý film mohl dnes něčím zaujmout. A nakonec jsem rád, že jsem se odvážil vstoupit do sklepení plných mučících nástrojů. Sugestivnější snímek si v poslední době nepamatuji. Tak stísněně hutná atmosféra a explicitní ukázka lidské hlouposti se opravdu jinde nevidí. Jestli by se Evropa měla za něco ve své historii stydět, jsou to jistě čarodějnické procesy. Technicky nemá i přes svůj věk Kladivo na čarodějnice žádnou chybu. Herci zcela uvěřitelní a Šmeral s Kemrem nemohli být obsazeni lépe. Teď se nějakou dobu nebudu moci dívat na Chalupáře. Strhující a neuvěřitelně napínavé dílo. Klobouk dolů. ()
Opravdu drsný a realistický film. V komunistické době bohužel uváděn jako trezorový film. Josef Kemr je tady až nepříjemný a Vladimír Šmeral naprosto geniální lovec čarodějnic. Ze závěrečného dovětku mě do dnes mrazí aneb jak se dá zneužít doby ve svůj vlastní prospěch.(vidím zde více než patrnou narážku na socialismus). ()
Skutečně majstršty Otakara Vávry (je smutné, že svou plodnou kinematografii zohyzdil takovými filmy, jako NÁSTUP nebo NĚMÁ BARIKÁDA), inspirovaný knihou Václava Kaplického a hlavně skutečnou postavou inkvizitora Jindřicha Františka Bobliga, který stál za řadou církevních monstrprocesů, v tomto případě tzv. Jesenckých procesů. Hnusně vynikající výkon Vladimíra Šmerala však podle mě ještě vyvyšuje Elo Romančík v roli děkana Lautnera (jehož podobnost s Vávrovým Husem zřejmě není čistě náhodná), který s inkvizitorem svede neúspěšný boj o spravedlnost. Dalším plusem je zcela jistě další hnusně vykinající výkon Josefa Kemra. Taky výborná analogie s politickými monstrprocesy (tortura, učení se výpovědi nazpaměť). Díky černobílé kameře skvělá atmosféra filmu. A otázka do pranice, byl Boblig skutečně oportunistou a fanatikem, jak jej vykresluje film, nebo pouhým hamounem a karieristou? Historie mluví všelijak. ()
Hustý, hustý. Viděno za komančů. Film, který předcházela velká pověst a po shlédnutí ve mě zůstal ještě silnější dojem, který trvá dodnes. ()
Určite ide o jeden z vrcholov československej kinematografie. Na svoju dobu ide o pomerne excentrický film s výrazne depresívnou atmosférou, ktorý neustále vyvoláva návaly rozličných emócií - od ľútosti až po hnev. Bravúrne herecké výkony podtrhujú kvalitu tohto diela. Hlavne "pán inkvizítor" Šmeral je až príliš presvedčivý. Charakterizujúce pre tento film je aj to,že pôsobí tak nepríjemne, že ďalšiu chuť na zhliadnutie budem hľadať veľmi dlho. ()
Nechápu jak ultrakonformista Vávra mohl natočit film, který kritizuje přizpůsobivost, styl života typu- co se dá dělat, že sousedka je čarodějnice, když nebudu upálen já, nevadí. Možná hrála roli opět Vávrova přizpůsobivost, prostě se svezl na nové vlně- kriticko- sociálních filmů, aby si pak oči udělal na šikmo /když ho budu citovat/ Paradox filmu je, že se v 17.století nevzbouřili lidé dole ani místní šlechta, ale zasáhla až vrchnost, protože by byly ohroženy jejich zájmy. Že by se v "happy endu" skrývala i určitá skepse k lidem dole a ve středu pyramidy ? Vlastně i k těm nahoře pyramidy, kterým vadilo, že by upalování pokračovalo do dalších krajů a bály se ohrožení mocenské hegemonie. Inkvizitor Boblig podle Historie CS nebyl kariérista, mocichtivec ani chtivý peněz, ale náboženský fanatik. Možná mohl Vávra mírně změnit scénář a směřovat Bobliga k náboženské vášni podle historických faktů... ()
Tenhle film jsem viděl poprvé na vojně. Můj kamarád, vychodňar Ďura byl velkej chlap, kterej hravě vymlátil hospodu. Tady jsem viděl jak skřípe zubama a tečou mu slzy. Dlouho jsem se utápěl v naději, že Boblig to všechno dělal pro peníze. Nedávno jsem četl, že to kvůli penězům nebylo. Ten kretén to dělal proto, že tomu věřil. Ve jménu Boha. Potěš koště. Aktivní blbec je horší než třídní nepřítel. A takovejch pitomců po světě běhá, jistých si svou pravdou. V každém případě skvěle natočený film, který z hlavy nezmizí nikdy. ()
Vávra se dokopal k tomu, aby konečně natočil skutečně zásadní film. ()
Silný film, kde vyniká především skvěle zahraný inkvizitor Boblig. Atmosféra je opravdu mistrně vytvořená, možná až příliš opravdová, až je to depresivní. ()
Malleus maleficarum ( Kladivo na čarodějnice).Obsahuje teologický výklad temných nadpřirozených sil, zejména čarodějnic, který obsahuje soudobé lidové představy, tradované nebo dokumentované případy k pronásledování čarodějnic,jakož i návod jak postupovat.Mocný nástroj v rukách tehdejších inkvizitorů.Svévole má posvěcení na papíře a tak zloba, závist,hamižnost, chtíč a mnoho dalších lidských necností má možnost "vyniknout" .Snímek Otakara Vávry vychází z knižní předlohy Václava Kaplického a je situován do Velkých Losin. Syrovost snímku , jakož i nahota na plátně nebyly v době vzniku tohoto díla zcela běžné. Režisérovi se povedlo převést do díla autentickou atmosféru druhé poloviny 17. století, což je velikým kladem kdy divák film nevnímá jako nějakou historickou příručku ale jako velmi silný příběh . Kdo četl knihu, má možnost porovnat jak se atmosféru podařilo zachytit na filmové plátno.Podle mého, je to zdařilá adaptace. ()
Dokonalý obraz ľudskej zloby, zákernosti a nespravodlivosti. Detailná práca s kamerou a postavami tiež nie je na zahodenie. Najlepší film o inkvizícii a čarodejnických procesoch a pravdepodobne najlepší český film. U mňa 5* a 100%. ()
Stydím se, že tento film jsem viděl až včera poprvé. Film je i z dnešního pohledu fakt výborný a popravdě nevím, jak takový film mohl vzniknout v roce 1970. Ta atmosféra, člověk, co pro vlastní obohacení udělá naprosto cokoliv, vykonstruované případy a mnoho dalších věcí, které v 50. letech 20. století byly naprosto běžné. Tento film by se měl povinně pouštět na základních školách během výuky dějepisu. 5*. ()
Působivě depresivní snímek, při jehož sledování je lehké si uvědomit, že vymítání "čarodějnic" nemusí být jen záležitost minulosti... Vytknout mu lze snad jen přílišnou přímočarost. ()
Reklama