Réžia:
Tod BrowningKamera:
Merritt B. GerstadHrajú:
Wallace Ford, Leila Hyams, Olga Baclanova, Roscoe Ates, Harry Earles, Daisy Earles, Schlitze, Daisy Hilton, Violet Hilton, Josephine Joseph, Johnny Eck (viac)Obsahy(2)
Legendárna šokáreň Toda Browninga (DRACULA, 1931), ktorá nás polodokumentaristickým spôsobom zavádza do dejiska v zákulisí cirkusu a predstavuje nám skupinku liliputánov a fyzicky handicapovaných ľudí, stavaných do konfliktov s nenávistným a falošným "zdravým" osadenstvom cirkusu. Najkontroverznejšie filmové dielo svojej doby. (POMO)
(viac)Recenzie (236)
Příjemná filmová bizardnost, která dnes už sice nešokuje, ale má docela spád, díky stopáží slušné tempo a nenudí. Vlastně jsem se dost bavil. ()
Tod Browning ako rozprávač exceluje. Presným psychologickým štetcom nám predstavuje handicapované bytosti ako ľudí, ktorí dokážu ľúbiť, túžiť, snívať i žiarliť. A v ich stavaní do konfliktu so zdravými ľuďmi, ktorí sú tu tými pravými “freaks”, rozprávačsky víťazí. Ale to sú iba kúsky zo skladačky, ktorá ako celok predsa len nemá plnohodnotný filmový dopad na diváka, túžiaceho aj po niečom viac, než iba vidieť dovtedy nevidené (napríklad bezrukého, beznohého mrzáka zapaľujúc si cigaretu). Zápletka je pomerne banálna, s ľahkým resumé. A okrem nutného uznania Browningovej odvahy natočiť niečo také v 30. rokoch dvadsiateho storočia, zanecháva iba neobvyklú skúsenosť a námet na krátku diskusiu. Preto nedávam najvyššie hodnotenie. ()
NFR 1994 ()
We accept you, one of us! Gooble Gobble! Banální melodrama se šťastným koncem a morálním ponaučením ční nad ostatními melodramaty své doby obsazením skutečných „zrůd“, čili lidí, kterým příroda něco ubrala, ba naopak nadělila navíc. Ti režisérovi neslouží jenom jako zdroj děsu (to především v poslední a výtečné hororové třetině), ale rovněž jako živé důkazy o nesmyslnosti slučování lidské duše a zevnějšku. Na obyčejných každodenních úkonech nám Tod Browning názorně předvádí, že ta zvláštní stvoření mají stejné touhy, přání a sny jako normální lidé. Zde paradoxně lidé až na čestné výjimky mravně zkažení, což bylo v třicátých letech 20. století, zvlášť pro puritánskou americkou společnost, nadmíru pobuřující. Možná právě neustále zkracování z původních 90 minut do přijatelnější podoby způsobilo občasnou zbrklost a zkratkovitost (mít finální msta o pár minut více, ještě se klepu hrůzou). Vůbec by mi nevadilo strávit v (alespoň zpočátku) přátelském společenství těch… těch lidí, to je to správné slovo, ještě pár desítek minut. 75% Zajímavé komentáře: POMO, dzej dzej, 5150 ()
Bizardné a samo o sebe nechutne aby sa muselo tlačiť na príbehový efekt ale kde nabrali toľko tých "oblúd" to je fakt sila a aj nechutne. ║Rozpočet $310,607║ ()
Dnes "Zrůdy" jako snímek nepůsobí nijak nechutně, ale svou atmosféru si zachovali stejně jako s velkou otázkou, kterou si divák pokládá od začátku, "Jak vypadá ta kráska tam dole v té ohradě...". Skutečné zrůdy dodávají filmu neopakovatelnou atmosféru, která je nesrovnatelná s triky nebo maskami. Postavy vám nenahánějí vysloveně hrůzu, ale je na nich něco jiného, jemně děsivého až mrazivého. Rovina s otázkou kdo je ve skutečnosti zrůda, zda ti co tak vypadají, nebo ti co takový jsou uvnitř, je pro každého velmi čitelná a snímek tak naplňuje jednoduchostí a přehledností až do posledního okamžiku, kdy divák pohlédne na největší zrůdu celého snímku...a bývala tak krásná. ()
Kouzelně bizarní bizarnost. A po více jak šestasedmdesáti letech snad ještě více než v době vzniku. Tady je tolik nápadů a originality, že je jí až pro tak krátkou stopáž škoda. Spousta toho pak vyznívá do ztracena. Výsledku mnoho nenapomáhá ani problém, který potopil o rok dříve již Draculu. A to Browningova statická nenápaditá režie. ()
(Silasův komentář naprosto výstižný - jen bych doplnila slovo "občas") ()
Ukázka toho, že "Freaks" nejsou dány fyzickými proporcemi... ()
Velice obskurní film, vyrobený u studia MGM. Taková malá zajímavost ve filmu vystupovali opravdu znetvoření lidé a různé hříčky přírody např: bezruký a beznohý muž z britské Guyany, který si ve filmu balí a zapaluje cigarety jen pomocí svých úst, princ Randian-oživlý trup, Olga Rodericková-vousatá žena, Martha Morrisová-bezruká kráska, Pete Robinson-živoucí kostrači či Joseph/Josephine-napůl muž napůl žena aj. hříčky přírody. A proto na sebe zásah cenzury nedal dlouho čekat. Viz. např. kontroverzní námět filmu v podobě propagace křiklavých sloganů: "Může normální žena skutečně milovat trpaslíka"? "Či mohou mít spolu siamská dvojčata pohlavní styk"? "Nebo jakého pohlaví je vůbec člověk který je zpola muž a zpola žena"? Odpověď na sebe nedala dlouho čekat. Za všechny skutečné postavy ať už za siamská dvojčata Daisy a Violet, živé lidské torzo Randion, normální půvabnou akrobatku Cleo (Olga Baclan) či za jejího milence Hercula (Harry Victor), dobrý scénář a samozřejmě za téměř hororovou atmosféru, dávám nakonec nejvyšší hodnocení. ()
Film z prostředí cirkusu plného různým způsobem indisponovaných jedinců. Liliputů, lidí bez končetin, vousatých žen, atd... Je divné nazývat je přímo zrůdama, ale je to pochopitelně narážka na ty, kdo to dělají. O tom Freaks je, o vztahu 'zrůdiček' (na které veřejnost kouká buď jedním okem, nebo jako na atrakci) a normálních lidí, kteří sice nejsou zrůdy navenek ale mohou jimi být uvnitř. Celé je to povedená moralitka, která nepostrádá své kouzlo. ()
Těšil jsem se, ale nakonec jsem moc nadšený nebyl. Nicméně psychologické rozpracování postav je hodně dobré (na tu dobu), nicméně fakt, že se snímek neskutečně vleče i přes svou hodinovou stopáž je zarážející ... ()
Docela síla jsou tyhle Zrůdy! Vidět, jak schopně si bezruký a beznohý chlápek vytahuje z krabičky sirku a podpaluje cigaretu, je skoro k nezaplacení. Jenže podobných momentů ze života těchto "hříček přírody" je tu mnohem víc. Ale nestojí to jenom bizardních výjevech, ale i na silném příběhu: dlouhá žena Cleopatra se dozví o obřím dědictví liliputa Hanse, načež ho zpočátku jen zneužívá, aby se po svatební hostině nešťastníka zbavila. Snímek je romantickou tragédií, cirkusovou fraškou (neustále podstrkovaná otázka ohledně toho, kdo je větší zrůda) i černočernou komedií s typicky hororovým závěrem, kdy pomsta všech zúčastněných nabere na šílených otáčkách. ()
Velmi odvážný projekt, který může někoho šokovat i po víc než sedmdesáti letech od svého vzniku. Příběh není překvapivý, ale funguje pořád dobře. Jestli mě osobně něco šokovalo, tak informace o zákazech projekce v různých částech světa - třeba že v Británii se nesměl promítat 30 let! ()
Je vidět, že třetina chybí. Ale jinak zajímavý a nejen na svou dobu překvapivě odvážný film. ()
Legendární klasika, kterou má smysl posuzovat v dobovém kontextu a která i dnes nicméně překvapí slušným řemeslem tehdejšího filmového štábu, režie i hereckých výkonů. Z hlediska dramatické zápletky poměrně konvenční záležitost, ale vzhledem k zdůraznění lidské stránky tělesně postižených a jejich práva na důstojnost výrazný film s etickým přesahem. Celkový dojem: 80 %. ()
No, musím konstatovat, že nic podobného jsem neviděl. Někteří by mohli namítat něco proti moralizování, ale v tomhle filmu je celkem na místě. Ano, nutí diváka uvědomit si, že "zrůdou" se člověk nestane tím jak vypadá, ale jak se chová (s touto myšlenkou se plně ztotožňuji). Co se týče toho zohizdění, ani bych to nenazýval nápravou, spíš jistým vyřízením účtů, aneb oko za oko. Právě kvůli tomu sestříhání některých scén (které, řekl bych, měly nejspíš docela důležitou roli) bych film ani nenazýval hororem (ikdyž je pravda, že pohled do těch nenávistných očí všech těch postižených opravdu dost zamrazil). Co se týče soužití fyzicky zdravých (nechci používat slovo "normálních") a postižených, věřil bych mu, tedy až na ty 2 slečny, které byli srostlé k sobě a hned měli obě ženichy (to už bylo poněkud přehnané). Zaujal mě (a dle komentářů soudě, nejenom mě) ten člověk bez rukou a bez nohou, který si dokázal mistrně zapálit cigaretu (bylo jich samozřejmě víc, jmenoval jsem jen 1 příklad). Film má určité nedostatky, proto nemůžu dát plný počet, ale víc než doporučuji ho zhlédnout a udělat si o něm vlastní názor. ()
„You always use that as a excu-excuse, an alib-b-b-bi..“ Ze 60 % sitcom z cirkusového prostředí, 15 % zabírá romantika, 15 % travičské drama pod patronátem morálních zrůd a zbytek je lehce hororové dění v blátě pod koňskými povozy a zamyšlení, jestli se to mezi řádky nemá číst jako třídní konflikt za Velké deprese. Nechápu tyhle světské. Mají The Living Torso, co si tak dovedně připálí cigaretku a oni ještě živí lachtana.. ()
Zrůdy. Jsou to ti, co vypadají jako monstra nebo ti, co se tak chovají? V tomto filmu naleznete odpověď. Handicapovaní lidé se snaží zapojit do "normálního" světa. Někteří je přijmou a jiní zneužívají. Bizardnější na tom je, že se film odehrává v cirkuse, kde se pro nás diváky stává vše atrakcí. Po celou dobu je příběh v dramatickém sledu až na poslední čtvrthodinu, kde se vše obrátí naruby a je z toho horrorová podívaná, kdy posledních pět minut sledujete se zatajeným dechem. O jednu hvězdičku jsem musel ubrat, kvůli jistým místům, kde se film vleče. Ale jako celek, to působí dobře. ()
Pro mě osobně je zcela neuvěřitelné, že ten film v roce 1932 mohl vůbec vzniknout - zub času se na něm téměř nepodepsal. Dokonce pořád váhám, jestli byli všichni aktéři opravdu tak dobře namaskovaní a natrikovaní, anebo tvůrci sháněli "zrůdy" po všech čertech ďáblech, celých Spojených státech... :-) ()
Reklama