Réžia:
Robert WiseScenár:
Robert AndersonKamera:
Joseph MacDonaldHudba:
Jerry GoldsmithHrajú:
Steve McQueen, Candice Bergen, Richard Attenborough, Richard Crenna, Mako, Larry Gates, Charles Robinson, Simon Oakland, Ford Rainey, Joe Turkel, Gus Trikonis (viac)VOD (1)
Obsahy(2)
Měla to být jednoduchá mise. Jenže skončila v pekle čínské občanské války... Čína roku 1926 je zemí rozdrobenou na malé celky, trpící pod nadvládou okolních velmocí. Spojené státy americké zde mají několik vojenských jednotek, jejichž úkolem je v případě potřeby zajistit bezpečí americkým občanům. Tento jednoduchý úkol plní také posádka parního dělového člunu San Pablo. Staré zadýchané lodi ovšem nikdo neřekne jinak než Sand Pebbles (Plážový oblázek). Zde nastoupí do služby šikovný mladý strojník Jake Holman (Steve McQueen). Od začátku tu však naráží na menší či větší potíže. O provoz lodi včetně „Jakeova“ motoru se neoficiálně starají čínští civilisté, kterým Američané z pohodlnosti přenechali většinu vlastních povinností. Zapadnout do tohoto kolektivu není pro svérázného individualistu Jakea vůbec jednoduché. A bude to čím dál těžší, neboť Čínou začíná zmítat občanská válka. Na jedné straně všeho schopní komunisté, na druhé příznivci bezohledného nacionalisty Čankajška. Ani jedni si Američany na svém území nepřejí… (Česká televize)
(viac)Recenzie (69)
Nechutná stopáž je naprosto zbytečná, příběh by vydal maximálně na hodinu a půl ve velmi vlažném tempu. Jenže to by potom ve filmu chyběly americké nacionalistické kecy, pohledy na americkou vlajku ze všech možných úhlů a hlavně zdůraznění americké nadřazenosti. Obzvláště při srovnání s čínskou civilizací vyznívá americký pocit, že celý zbytek světa je tvořen bandou zaostalých primitivů, velice odpudivě. Číňané jsou zde vykresleni jako nevzdělatelní barbaři, kteří horko těžko zvládnou své role pomocných dělníků pro nadnárod Američanů. Za takovou propagandu by se nestyděl ani Goebbels. Tfujtajxl! ()
Konecne som zase nasiel nejaku pecku s McQueenom, ktora mi sadla. Niezeby ich nenatocil viacero, ale vacsinu filmov natocil v žánri, ktory neznasam (western). Tempo filmu je dost pomale, ale zaroven podmanive. Proste aj ked sa zo zaciatku skoro nic nedeje a my len sledujeme ako to vsetko na lodi funguje, tak mate chut sa dozvediet o tom este viac. Prva hodina je vlastne venovana iba zoznameniu sa s postavami. McQueenova postava toho vela nenahovori (asi ako väcsina postav, ktore vo svojich filmoch stvarnil), ale svojimi pevne stanovenými zasadami si vas postupne ziska. V druhej tretine nastane konflikt, vdaka ktoremu zacne poriadne hustnut atmosfera a cele to vyvrcholi na svoju dobu kvalitnou bitkou. Jedine co ma sklamalo bol zaver, ktory mi svojim vyznenim pripadal zbytocny a prevedenim az prilis pateticky. 9/10. ()
Borci Amíci v akci. Nepříčetný patriotismus, sviňte vlajku vlastní krví, všichni za jednoho a tak všelijak podobně, tedy samozřejmě pokud ten dotyčný jeden nerozvrací morálku a nepřináší smůlu. Stopáž vypadá děsivě, ale u námořnického filmu bych vydržela celý den bez jídla a vody a navíc se mi líbí hrdinské příběhy, modré oči a příjmení Bordelles. :) ()
24. Zlatý Glóbus za rok 1966 - cena (1) - *Nejlepší herec ve vedlejší roli - Richard Attenborough + nominace (7) - Nejlepší film (drama), Nejlepší herec (drama) - Steve McQueen, Nejlepší herec ve vedlejší roli - Mako, Nejlepší režie - Robert Wise, Nejlepší scénář - Robert Anderson, Nejlepší hudba - Jerry Goldsmith, Objev roku (herečka) - Candice Bergen ()
Asi prva polhodinka to bola nuda a bal som sa, ze ma to vobec nebude bavit, ale od chvile, kym prisiel cinsky ucen pod palubu lode, aby sa naucil co to o motore od Stevea McQueena, ktory moc Cinanov v laske nemal to zacalo byt zaujimave. Ale to by som musel vypravat cely obsah, aby som vysvetlil, preco ma to nenudilo. Snad len strucne - stavka v boji, kto vyhra - umucenie nejakeho Cinana k smrti - zalubeny Frenchy do Cinanky, pricom ich laska nemala buducnost, alebo krivo obvineny z vrazdy Steve McQueen a bojovy zaver bola iba ceresnicka na tortu. Potesila ma aj pritomnost Richarda Crenna, vdaka ktoremu som si spomenul na Ramba :-) Dialogov tu bolo sice vela, ale nie su nudne, pretoze zaujimave bolo aj to, ako Americania v ramci OSN riskovali zivoty len kvoli par Cinanom, ktori o vojnu mali zaujem, pricom by bolo do toho zapojene aj Rusko a zrejme by druha svetova vojna zacala este pred Hitlerom, ale nastastie to az tak daleko nedoslo. V kazdom pripade by som siahol na noznicky a par scen by som tam predsa len niekde skratil. Film mal az 8 nominacii na Oscara, avsak ani jednu nedokazal premenit na sosku. Medzi nimi bol nominovany aj Steve McQueen za najlepsiu hlavnu ulohu, avsak zo sosky sa tesil Paul Scofield za dramu CLOVEK PRO KAZDE POCASI (1966), dalej aj japonsky herec Mako za vedlajsiu ulohu, ale sosku mu vyfukol Walter Matthau za romanticku komediu STISTKO (1966) a v kategorii najlepsi film bola favoritom vecera uz spominana drama od Freda Zinnemanna CLOVEK PRO KAZDE POCASI... 10.08.2010 ________ Steve McQueen - (Jake Holman) +++ Candice Bergen - (Shirley Eckert) +++ Richard Attenborough - (Frenchy Burgoyne) +++ Richard Crenna - (Kapitán Collins) +++ Mako - (Po-Han) +++ Emmanuelle Arsan - (Maily) +++ Larry Gates - (Jameson) +++ Hudba: Jerry Goldsmith +++ ()
Galéria (45)
Zaujímavosti (18)
- Režisér Robert Wise měl celý projekt v hlavě již od dočtení stejnojmenné předlohy (vydána 1962), ale studio ho odmítlo financovat. Časem mu projekt sice odkleplo, ovšem vzhledem k tomu, že přípravy na tak rozsáhlý projekt natáčený z velké části v Asii mohly trvat až rok, než se bude moci vůbec začít, tak trvali na tom, aby pro ně Wise mezitím natočil nějaký časově i finančně méně náročný projekt. Pouze jako "výplň" tak vznikl jeden z kritikou nejvíce milovaných snímků šedesátých let, a vezmeme-li v potaz inflaci, tak i jeden z nejvýdělečnějších filmů historie, Za zvuků hudby. (DaViD´82)
- Díky tomuto snímku obdržel McQueen svou jedinou nominaci na Oskara. (DaViD´82)
- Studio 20th Century Fox zorganizovalo McQueenovi před slavnostní premiérou propagační kolečko po mnoha oblíbených televizních pořadech. Jednalo se o jeden z prvních velkých filmů, který v tak masivním měřítku využil to co je dnes běžné. (DaViD´82)
Reklama