Réžia:
John WooScenár:
Chuck PfarrerKamera:
Russell CarpenterHudba:
Graeme RevellHrajú:
Jean-Claude Van Damme, Arnold Vosloo, Lance Henriksen, Yancy Butler, Lenore Banks, Willie C. Carpenter, Kasi Lemmons, Marco St. John, Ted Raimi (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
V New Orleanse vyčíňa psychopatický zabijak Emil Fouchon (Lance Henriksen) so svojou bandou. Za veľký balík peňazí organizujú pre zvrhlých zbohatlíkov poľovačku na človeka. Pretože starostlivo vyberané obete sú väčšinou bezdomovci, ktorí nemajú žiadnych príbuzných, beží "obchod" pomerne hladko. Komplikácia nastáva v okamihu, keď sa objaví právnička Natasha Binder (Yancy Butlerová) a hľadá otca, ktorý bol poslednou obeťou lovu. Zabijaci by si s touto komplikáciou určite hravo poradili, lenže na scénu prichádza aj námorník Chance Boudreaux (Jean-Claude Van Damme), ktorý ako bývalý príslušník elitnej jednotky používa svoje profesionálne schopnosti bojových umení. Teraz pracuje pre Natashu a čoskoro sa dostáva na stopu gangu sadistických zabijakov. Netrvá dlho a dochádza k prvej prestrelke, pri ktorej zomiera niekoľko zabijakov a detektívka Carmine (Kasi Lemmonsová). Chance preto s Natashou utečie do blízkeho lesa, kde neľútostný súboj pokračuje. (TV Markíza)
(viac)Recenzie (354)
Připomíná mi vynikající film Síla pomsty z roku 1986 (na CSFD podhodnocen). Konec malinko přehnaný, jinak jsem na výsost spokojený. 4,5/5 ()
Scenár Hard Target je síce klasické vandamovské béčkové s miestami blbými klišé, ale John Woo robí zázraky. Van Dammeho dlhé vlasy lietajú vzduchom rovnako coolovo ako on sám po náraze motorkou do džípu, Lance Henriksen v čiernom kabáte a so štýlovou brokovnicou je najbezcitnejší a najarogantnejší záporák, milujúci hru na klavír, a Yancy Butler je bohyňa divokého ONS sexu. Najlepší Van Dammeho film! ()
Fakt, že tenhle film natočil John Woo, mi připomněly jen létající holubice a několik vychytávek v akčních scénách. Slabý scénář i dialogy bohužel nejde ignorovat. ()
Podle mě tady lidi málo hulej...ne, to patří jinam...podle mě lidi tenhle film nedoceňujou. A přitom třeba takovej Arnold Vosloo a Lance Henriksen se svojí pistolí na prasata:) jsou super. Na Johna Woo prostě nešahejte a na holubice už vůbec ne...i když je fakt, že pořádnej hong-kong ještě v Hollywoodu nenatočili... ()
Zpomalovačky mě neuvěřitelně sraly, JCVD mě jako herec příšerně irituje a to ostatní (včetně ďábelského Arnolda Vosloo) je tak plytké, dementní a školácké, že jednu hvězdu dávám jen za to, že to natočil Woo...ooo...aaale...PROČ TO VLASTNĚ DĚLÁM??? ()
Van Dammovi dlouhé vlasy odvedli lepší herecký výkon než samotný Jean-Claude za celou svou kariéru. Ovšem toto není jediné plus tohoto filmu. Koukat se totiž na choreograficky skvěle nasnímané akční scény je stejná pochoutka jako svíčková od mé babičky. Právě akce dělá z tohoto filmu mírně nadprůměrnou záležitost. Navíc se mě líbí i ten námět. Představa, že si vyberu českého poslance a pak ho naháním s bouchačkou v ruce není vůbec špatná. ()
Nejspíš je toto nejlepší Van Damma film, to si každý musí rozebrat po svém, ale určitě je to film, ve kterém se Van Damme objeví s nejdelšími vlasy vůbec a že mu v akčních scénách řádně plandaly ze strany na stranu, jakoby chvíli připomínal asijské bojovníky, ale nejen vzhledem ale i patřičným umem, který on předvedl sice párkrát zato zase hutně a velice pěkně.. Ohromné ovace za úspěch může samozřejmě John Woo, režisér, který se tímto filmem dostal do podvědomí amerických diváků a dokázal, že s Van Dammem se dají točit i ty lepší a akčnější scény při kterých on vypadá skvěle. Nečekejte nic inteligentního, příběh je vcelku slabý, ale akční scény jsou na opravdu vysoké úrovni, nezmizel ani neduch z jiných Woovských filmů "proč nabíjet když se kolem tebe střílí, na to budeš mít čas až bude klid" a tak do toho mydlí hlava nehlava až do skonání. Dále z Van Dammeho protivníků, které hrál Lance Henriksen a objevený Arnold Vosloo, šel opravdu strach a to je právě další plus na tomto filmu. Sice je to velká blbost, Van Damme bije například i do hadů a kouše chřestýšům chřestidlo, ale i tak je to zábava, při které se rozhodně nudit nebudete. --- Nejsou tu aligátoři nebo jiná zvířata? - Jestli tě to uklidní tak...jsou ()
║Rozpočet $15miliónov║Tržby USA $32,589,677║Tržby Celosvetovo $74,189,677 ║ Van Damme a John Woo keď majú formu, tak to vypadá asi takto... no proste akčná delikatesa. /80%/ ()
Akce ujde. Pokud by to režíroval někdo jiný bylo by to překvapení, ale od Johna Woo se vždy čeká víc. Vzít si k sobě vyhořelou hvězdičku Van Dammeho, taky nebyl Johnův nejlepší nápad. ()
Dost ubohy na to, ze je to od Wooa - ale vzhledem k tomu, ze tam hraje van Damme se nelze divit. ()
Typicky wooské atributy silně odlišují tento film od většiny ostatních Van Dammeových propadáků. Choreograficky silným bojovým scénám zdatně sekunduje takřka taneční exhibice černých motorek, velkou devizou jsou dobře zvolená prostředí, ať už ponuré uličky a hřbitov New Orleans, bažinaté porosty, anebo především tajemné panoptikum v tovární hale. Skoro bezchybná je tu banda záporáků v čele s charismatickým Lancem Henriksenem, jehož Beethoven je proveden dokonale. Takové křídlo bych si opravdu přál! Tentokrát i dlouhovlasý Van Damme působí vcelku přijatelně i přes rozseklý kořen nosu a nádor na čele. Ovšem, že pouze dokud neotevře ústa. Dialogy obecně jsou velice špatnou stránkou filmu a spolu se scénářem, o kterém není radno příliš přemýšlet, tvoří hlavní negativum snímku. Ale jedno se nedá Van Dammeovi upřít - svou partnerku si dovede vybrat. Jak tu filmu, tak i tu životní. I když popravdě řečeno, nechápu, proč se popáté oženil se svou druhou manželku, nebo jak to vlastně je! ()
Van Damme se stylově pere a honí ho nasranej Lance Henriksen v dlouhym černym kabátu a Arnold Vosloo v jedné ze svých lepších rolí, což je hodně stylová dvojice záporáků. Van Dammeovi ještě pomáhá důchodce lučištník v holinách a hezká holka. Bitky jsou hodně dobré. Jean-Claude dost čast bere oponentům zbraně přímo z rukou a zabíjí ve stylu "5 střel do břicha, kop do držky a dalších 5 střel do břicha." Zestárlo to, ale rozhodně potěší. 70% ()
rozpocet ? trzby celosvetovo $74,189,677 ()
Soundtrack Graeme Revell: 1. Hunting Season Opens [4:50] ,2. Natasha [1:33] ,3. Chance and Carmen [1:50] ,4. Streetfighting Van Damme [1:52] ,5. Friends [1:28] ,6. The Lark Descending [2:29] ,7. Won't You Let Me Go? - Buckwheat Zydeco [4:28] ,8. The Dove and the Garotte [2:30] ,9. Motorcycle Chase [2:47] ,10. New Orleans Mission [1:31] ,11. On the Docks [1:25] 12. Mardi Gras Graveyard [2:28] 13. Miles to Go [2:51] 14. Fouchon's Death [4:27] 15. Epilogue [1:56] ()
Ako decko som to zbožňoval. Živým terčom v Hollywoode debutoval legendárny ázijský akčný borec John Woo... a tvrdo narazil. Ten film je dodnes po akčnej stránke skvelý, ale je to len také vykastrované čosi v porovnaný s jatkami, aké bol Woo zvyknutý natáčať doma. Peklo zo života mu v USA prekvapivo robil Sam Raimi, režisér Evil Deadu a producent Živého terča, čo je teda fakt posledný človek na planéte Zem, ktorý by mal niekoho cenzurovať. Tvrdil Johnovi, že v americkom filme nemôže tak krvavo odpraviť tak veľa ľudí. Sam Raimi. Raimi! Ten Sam Raimi, ktorí svojho času natáčal najnechutnejšie americké humusy na trhu. Radikálne sa prestrihávalo a John nemal z takéhoto druhu natáčania príjemné pocity, ostatne kto normálny by mal? Našťastie, Živý terč napriek tomu nepôsobím dojmom drastického prestrihávania a dokonca slávil v rámci skromného 18-miliónového rozpočtu slušný úspech (spokojnosť akčnej fanúšikovskej obce, celosvetová tržba temer 80 miliónov) a tak Johnovi bolo umožnené pokračovať v hollywoodskej kariére. Už vo svojom druhom americkom filme, skvelej a charizmatickej Operácii Zlomený šíp, dostal podstatne väčšiu slobodu. A do tretice z toho vypálila Tvár toho druhého, kde mu Michael Douglas dal toľko slobody, že mu na oplátku John vytvoril jeden z najlepších akčniakov desaťročia. A Živý terč? V hlavnej úlohe vtedy ešte úžasný a elektrizujúci Van Damme, proti nemu ukážkový psychopat Lance Henriksen (Terminátor, Votrelci) a sadista Arnold Vosloo ako jeho drsná pravá ruka, skvelá zápletka (lovení bezdomovci, lebo bezdomovci nikomu nechýbajú, nikto ich nehľadá) a už o čosi horší scenár, ktorý sa však dá prežiť. Oproti iným Wooovým filmom to síce pôsobí ako komorná dráma, ale nebojte sa, akcie je veľmi veľa a je čertovsky zručne natočená. Poteší horúca južanská atmosféra famózneho New Orleans a jeho bažinato-lesného okolia. Mimochodom, "len" o 23 rokov neskôr vznikla dvojka so Scottom Adkinsom (aj keď ja by som asi použil výraz remake). Keďže napriek problémom na pľace nakoniec šlo o solídny kinoúspech, jednak dostal Woo na starosť aj hore spomínané hity a jednak sa vyrojila krátka vlna spriaznených "loveckých" titulov (v čele s béčkom Hra o prežitie s Rutgerom Hauerom). ()
Po letech znovu a tentokrát v delší pracovní verzi (116 minut), považované za Wooův režisérský sestřih. Ta se od kino verze liší především v odlišně stříhaných i komponovaných akčních sekvencích a hrstce woovských trademarků, především co se týče práce s patosem. Nejmarkantnější změnu představují zrcadlové montáže doslovně odhalující motivace Fouchona a Boudreauxe - zatímco Henriksenův záporák je představen během hry na piano v prostorném sídle, což prostřihávají dokumentární záběry divoké zvěře zabíjené lovci, Van Dammův hrdina v závěrečné části filmu přijímá brokovnici od strýce v jeho chajdě, což prokládají záběry lidí zabitých Fouchonem - zatímco pro záporáka je zabíjení kratochvílí, pro hrdinu je prostředkem pomsty a potrestání zla. Dále pracovní verze obsahuje dvě sekvence sbližování Chance a Natashy, kde se zároveň dozvídáme více o těchto postavách, ale je zde ještě celá řada záběrů či krátkých pasáží navíc. Naopak kino verze obsahuje mnohem delší a pompéznější likvidaci záporáka - v pracovní verzi prostě Van Damme Henriksena jednou kopne z výskoku, ten odletí na hromadu harampádí, hrdina mu k nohám hodí granát, následuje Henriksenův otráveně rezignovaný pohled a finito. ____ Z dnešního pohledu představuje "Živý terč" úžasný relikt, protože filmy tohoto typu se už prostě moc netočí; v novém tisíciletí totiž jsme svědky zanikání kategorie středně nákladných akčních filmů. Souvisí to se změnami v distribuci a postupném omezování trhu s nosiči pro domácí užití - do kin se dnes dostanou již jen vysokorozpočtové high concept spektákly a sofistikované nákladné žánrovky, zatímco na video trh cílí již jen nízkorozpočtová céčka a na koleně dělané zoufalosti ala Asylum či Tomcat Films. Sice se v druhé uvedené sféře stále najdou ambiciózní tvůrci s osobitým akčním rukopisem, ale ti jen výjimečně dostanou k dispozici ideální konstelaci prostředků a příslušných aktérů, aby mohli ukázat, co dokážou (viz Isaac Florentine a "Undisputed III", William Kaufman a "Sinners & Saints" či John Hyams a "Universal Soldier: Regeneration"). Ve své době byl "Živý terč" jedním z několika štědře zafinancovaných béčkových akčních projektů, které diváky lákaly na hvězdu střední svítivosti v hlavní roli a svěží koncept, potažmo variaci na tradiční téma. Zatímco jiné dobové projekty z dané kategorie jako "Univerzální voják", "Přepadení v Pacifiku" či "Timecop" stavěly na silné high concept premise, "Živý terč" přichází s až překvapivě přímočaře brakovým scénářem. V tomto případě totiž ani nikdo moc na příběh nehleděl, neboť hlavní atrakcí zde byla stále stoupající hvězda Van Damma, jenž se zde předvedl v nové image (z dnešního pohledu sice vyznívá mastný mulet a pršiplášť silně zoufalé, ale v temných 90s halt byly hodnoty krapet posunuté), a především angažování mezi filmovými znalci opěvovaného mistra akční choreografie z Hongkongu, které slibovalo zcela nevídanou podívanou (jak opakovaně zdůrazňovala dobová propagace filmu). "Živý terč" tak představuje ideální průsečík woova krvavého baletu a americké žánrovky, kde mistr byl přímo najatý pro své kvality, ale ještě se jeho styl nerozplizl v nabubřelých melodramatech. Stranou akčních pasáží pak film zaujme na americké béčko až nezvykle výraznou lokální atmosférou. Právě výrazně tematizované prostředí Louisiany, navíc provázané s motivy nezaměstnanosti, chudoby, které jsou navíc rozvedené do roviny krize role muže ve společnosti a rodině, povznášejí film nad úroveň obyčejného generického akčňáku stejně, jako zúročení lokálních a historických motivů přidávalo Woovým hongkongským filmům. () (menej) (viac)
Na jednu stranu jeden z tech slabsich filmu Johna Woo (misty to neskutecne prehani se zpomalovackama), ale na stranu druhou jeden z nej Van Dammeovo filmu. Celej film, krome pomalejsiho zacatku, je vlastne jedna velka honicka, ktera vyvrcholi desnym masakrem v opusteny tovarne. Prestrelek tu je hromada, Van Damme bitkari slusne, sem tam padne naka hlaska, zaporaci Vosloo a Henriksen jsou perfektni a celej film je docela drsnej, takze se jedna o paradni becko. ()
Nemůžu si pomoct, ale John Woo nikdy neměl jít točit do Hollywoodu. Kdyby tohle všechno natočil v Hong-Kongu, byl by to úžasný film. V americkém podání a ještě s Van Dammem v hlavní roli to všechno působí trochu směšně a moc to nefunguje. ()
"Kdybyste chcípali tišeji a drželi tempo, měl by Boudreaux míň času na tahle překvapení." New Orleans je zvláštní město. Je plný lidí, kteří záhadně sublimují, jakmile se objeví Fouchon a jeho byznys. Já bych v tu chvíli samozřejmě taky koukal zmizet, ale tak rychle se vypařit neumím. Takže tu najednou máme prázdný ulice, do kterejch poldové nezabloudí, lovci tam pálí ostrejma, oběti se pokoušejí šlápnout na zmizík a mezitím občas proletí holub. Fajn. Já mám jednoduchý blbosti v podstatě rád a považuju je za zdroj vědění. Tentokrát jsem se teoreticky naučil přeskakovat auto z motorky, zapalovat šípem dynamit a uspávat hady pěstí. ()
I po letech má Wooův hollywoodský debut své kouzlo. Je to samozřejmě béčko jako řemen, ale režisér ze sračkoidního scénáře vykřesal maximum. Začátek, kdy se snaží vyprávět příběh, docela dře, jenže pak přijde místy až surrealistický akční nářez v tradici toho nejlepšího, co Woo kdy natočil. Van Damme mrká jako o život, skáče jak gumídek a roznožuje, seč mu síly stačí - zjevně mu bylo jasné, že točí svůj opus magnum. Docela mě láká pořídit si o dvacet minut delší workprint, který koluje po internetu. ()
Reklama