Obsahy(1)
Realisticky stvárnený príbeh o hrôzach stalinských gulagov je nielen verným zachytením čiernej etapy európskych dejín, ale aj humanistickou výpoveďou o dôstojnosti človeka v nedôstojných podmienkach. Film stavia na silnom a jednoduchom vyrozprávanom príbehu bez experimentovania s výrazovými prostriedkami, na mnohovrstevne koncipovaných charakteroch postáv a na neustále v ovzduší visiacej a skľučujúcej atmosfére diktatúry. História anglického archeológa omylom uneseného sovietskou Čekou z Iránu a z dôvodu falošného obvinenia zo špionáže odsúdeného do stalinských lágrov. Európska téma, ktorá mapuje dejiny celého kontinentu, nielen Ruska, ale aj celého bývalého východného bloku. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (63)
Tohle hrozně bolelo. Krásná lidská vůle žít v sevření hnusu a hrůzy. Nelze a nechce se mi zapomenout. ()
Ačkoliv věřím, že skutečnost byla ještě o dost horší, i tak tenhle film ukazuje s velikou dávkou syrovosti a mrazivé působivosti zobrazení nelidských životních podmínek vězňů ve stalinistických koncentračních lágrech - gulazích. Hlavní hrdina - britský archeolog, uvězněný bez zjevné příčiny (jak bylo ostatně v Sovětské říši zvykem) - se musí vypořádat nejen s perzekucí ze strany dozorců, kteří byli neomezenými pány nad životem a smrtí každého uvězněného, ale také bojuje o život s těmi nejhoršími kriminálníky a vrahy za strany vězňů. Jeho přerod z muže s vizáží salónního džentlmena ve vyhublého a okolními vlivy otřískaného mukla je úžasný. Je také čitelně ukázáno, že političtí, neprávem odsouzení vězni, byli v gulazích považováni za mnohem horší sortu lidí, než ti nejhorší vrazi a násilníci. Nechybí ani tragická love story hlavního hrdiny s táborskou ošetřovatelkou. Před několika lety uvedeno na ČT2, v případě opakování je tenhle působivý film jasnou volbou. ()
,,JAKOU ŠPIÓNSKOU ŠKOLU JSI VYSTUDOVAL? PŘIPRAV SE, ŽE SHNIJEŠ NA SIBIŘI“…. /// Jak řekli, tak udělali (soudruzi slovo držet uměli…). A tak Andrej putuje na místo, kde tatíček Stalin spojuje národy. Na 10 let. ,,JSEM LIDSKÁ BYTOST! JSEM ČLOVĚK!“ (v Rusku? Ti mrdá?!) Život v lágru – zajímavý, ale buď jsem totálně otupělej životem v ranným kapitalismu …. klidně by to mohlo bejt drsnější. Malá Lilka, láska k ženě doktorovi – není to idylka, ale nějak ke mně (ze mně) nejdou ty emoce. Drsný to asi je (né, je to drsnej život, nezlehčuju to…), dobří herci taky, jen to vostatní zdá se mi takový ,,zastaralý“. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Přišel dozorce a prej se mám sbalit. Kolyma čeká.. 2.) Zjistím, jestli i tady platí jinej Kraj, jinej mrav. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE ne NAPĚTÍ * ()
Několik milionů lidí prošlo gulagem a přes milion a možná i víc jich tam zahynulo. Strašný smutek, zoufalství, hrůza, beznaděj, ztráta lidskosti a mohla bych pokračovat, ale ani to zdaleka nevystihuje to, co se tam skutečně muselo odehrávat. Jeden z mnoha velmi bolestných příběhů té téměř už dávné historie zde oživla v dramatu o anglickém archeologovi, který se do jednoho takového gulagu omylem dostal. Velmi silné, drsné a emotivní drama, na které se hned tak nezapomíná, ono to totiž ani nejde. ()
Silný ruský kafe. Oceňuju, že osazenstvo gulagu není idealizováno a vězni si jdou navzájem po krku, aniž by je k tomu někdo nutil, naopak šéf gulagu působí lidsky až slabošsky (přitom ale svou práci perfektně zvládá) a v necitelnou zrůdu se postupně uvěřitelně změní až ve finále. Anthony Andrews s odstátýma ušima a ztrápeným pohledem je výborný. Zpomalený závěrečný záběr z večírku u šáha, kde propuštěného hrdinu straší přízraky těch, co zůstali v gulagu, nezapomenutelný. ()
Veľmi ľahko dokázala stalinská ČEKA urobiť z anglického archeológa v Iráne špióna troch mocností a uvrhnúť ho do pekla gulagov. Drsný príbeh odsúdenca, ktorého dajú medzi zlodejov a vrahov. V extrémnych podmienkach a strádaní vo väzenskom tábore je ťažké nestratiť súcit a ľudskosť. ()
Precizni dilko kazdymu kdo chce videt opravdu mrazive vezenske drama doporucuji kam se na to sere nejakej Shawshank Zelena mile a podobny konec koncu kde mohlo bejt vetsi peklo nez v Ruskym gulagu? a kdo to mohl zpracovat verohodneji nez prave Rusove? k tomu smeruje asi jedina moje vytka historicka realita je totiz jeste o dost drsnejsi nez je tu vyliceno ale i tak mne to posadilo na prdel tomu kdo se o toto tema zajima a chce vedet jak to bylo uplne natvrdo doporucuji knizky Historie gulagu a Verni soudruzi nelitostni kati ()
Na lepší a hodnovernejší film s tématikou gulagov si momentálne nespomínam. Mnoho ich určite nebude a ak vás táto téma len trošku zaujíma , nenechajte si tento film ujsť. Film určite poteší aj divákov, ktorí inak tieto vojnové a podobné filmy nemusia, pretože toto je film o nezlomnom charaktere a túžbe po slobode. Táto téma je večná a divácky väčšinou veľmi vďačná. Film podáva dosť realistický pohľad na tábory, trestancov, dozorcov , ale nielen to. Ukazuje hlavne ako jednoducho a bezdôvodne sa tam človek dostal, čím všetkým musel prejsť a aké sú šance , že sa odtiaľ dostane živý. A možno aj táto nespravodlivosť drží človeka na žive aj tam, kde iní umierajú. 80%. ()
Velmi drsný, syrový a působivý film o poměrech v sibiřských gulazích. Příběh o totální destrukci lidských charakterů, důstojnosti a svobody. Je sice pravdou, že mé očekávání bylo o malinko větší, avšak celkově rozhodně nejsem zklamán. ()
Asi největším přínosem tohoto filmu je, že se jako jeden z mála zaobírá prostředím gulagů a že tuto látku uchopili ti nejpovolanější, tedy rusové. Přeci jen, kdo lépe by mohl byprávět o zvěrstvech, které se pod Stalinovou krutovládou odehrávaly, než právě oni. Díky tomu film působí velice reálně a přirozeně, čemuž napomáhá a velice věrně vzhlížející výprava, stavby a kostýmy filmu. Herci se svými rolemi také poradili velice slušně, na rduhou stranu největší pozornost na sebe strhávají brutální a absurdní události, které vypovídají o tehdejší době spoustu, ale zároveň jen minimum. Je dobře, že tehdy takový film vzniknul, kdo ví, jestli by v Rusku mohl takový film být natočen dnes. ()
Mělké jsou sibiřské hroby a mnoho jich tam.... Z tohoto nakouknutí pod pokličku stalinského gulagu se vám udělá zle a to upozorňuji, že se ještě nejednalo o ten nejostřejší typ tábora.... Takovéto pracovní tábory vznikaly již od dvacátých let s nástupen leninismu a dostat se do nich bylo velmi jednoduché... Soudruzi soudci se moc nezabývali právem a NKVD už vůbec ne. Úplně stačilo, když soused chtěl váš větší byt, něco si vymyslel a udal vás... Ať si nikdo nedělá iluze, že toto je už naštěstí pryč. Za Rusko bych ruku do ohně nedal a už vůbec nepochybuji o přítomnosti stovek takovýchto táborů na území Číny a hlavně Severní Korei... * * * * ()
Úděsný snímek o bolševické zrůdnosti. Nejhroznější je zjištění, že u téměř všech zůčastněných už zdaleka nejde o nějakou ideologii, víru, ale že v nich, opravdu v nich, unitř a skrz naskrz, převládly sadismus, cynismus, ztráty zábran znásilňovat, vraždit... U vězněných i věznitelů bylo normou zařadit se do vzteklé smečky, mnohdy ne kvůli snaze o přežití, ale pro skutečné vnitřní uspokojení. ()
Ty sovětská válečné filmy mají hodně co do sebe. Ztracený na Sibiři není výjimkou. Nadává na odiv velký rozpočet (a že je ucházející) a ani velkolepé exte/interiery, ale základem jsou lidé a jejich příběhy a psychologie. Plusem je i neškatulkování na dobré a zlé z různých stran válečné barikády, ale lidský individualismus. 70%. ()
Neskutočné. Túto fantastickú sebareflexiu ruských tvorcov beriem istým spôsobom aj ako vysporiadanie sa s komunistickou minulosťou Ruska. Film ma nenechal chvíľu chladným a ponúkol mi realisticky stvárnené prostredie sibírskych gulagov (nie nepodobných nacistickým lágrom), preplnených realistickými týpkami (kam sa hrabú postavičky z amerických väzeňských filmov...), a prešpikované smutne realistickými zábermi na správanie sa pohlavárov "červeného týfusu", pri ktorom mi od hnusu vykrúcalo prsty na nohách. Postavy Andreja Millera a malého sibírskeho dievčatka, ktoré musí živiť svojho chorého otca snáď nemôžu nechať chladným nikoho. Chlapci evidentne vedeli o čom točia. Squelé. ()
A koľko bolo takýchto stratených ... veľmi silný príbeh, odporúčam! ()
Silně depresivní, dost zdlouhavý a příliš chladný (možná úmyslně) snímek, ukazující hrůzy, které se odehrávly v pracovních táborech na daléké Sibiři, kde se ocitne i anglický archeolog, který si i přes všechnu psychickou i fyzickou bolest dokáže udržet důstojnost. ()
Či už fašistické koncentráky alebo komunistické gulagy, totalitná moc sa vždy potrebovala takto chrániť. Po sovietskej perestrojke a revolučných rokov v strednej Európe i Rusi pociťovali potrebu sa umelecky vysporiadať zo svojou minulosťou. Vznikol zaujímavý príbeh, kde sledujeme osudy troch postáv - britského archeológa Andreja obvineného zo špionáže, lekárky Anny a dievčaťa Lilky. Sugestívne a pochmúrne poňatie filmu s dávkou nenávisti a zobrazení neľudských podmienok v gulagoch, kde neustále dýcha za chrbtom smrť, ostro kontrastuje s ľudskosťou, nádejou a láskou. Film sa vyznačuje charakteristickými dialógmi a ruským naturelom na aký sme zvyknutý zo starších filmov ( predpokladám, že si to tvorcovia ani neuvedomili - súčasné ruské filmy sú už viac zamerikanizované ) a hoci mi to sprvu vadilo, napokon som to ocenil. ()
Podle hodnocení a komentářů jsem čekal hodně působivej snímek, a ten se bohužel nedostavil. Jo vim, že je chyba očekávat, ale u některejch filmů to prostě neumim. Děj mi přišel hrozně jednotvárnej, jakoby se jednotlivý události furt opakovaly, jenom dycky v jinym převleku. ()
Pominu-li příšerný dabing, který připomínal Troškovy letní taškařice 3. kategorie a ne film na vážné téma, celkový dojem je dosti žalostný. Kromě pár osamocených scén film nevzbuzuje ani strach ani znechucení nad Stalinovou tyranií nebo nad gulagy samotnými. Natož pak sympatie k hlavnímu hrdinovi. Chvílemi jsem netušila, jestli nekoukám na parodii. Zatím jediný dobrý film o ruských gulazích, který jsem viděla, bylo německé Bílé peklo režiséra Martinse. A samozřejmě Doktor Živago režiséra Davida Leana. Ačkoli ten není tak docela o gulagu. ()
Otrasné svedectvo - pravdivý príbeh zo sibírskeho komunistického lágra. Strašné a hrozivé, ako už podobné výpovede bývajú. ()
Reklama