Réžia:
William WylerKamera:
Joseph RuttenbergHudba:
Herbert StothartHrajú:
Greer Garson, Walter Pidgeon, Teresa Wright, Dame May Whitty, Reginald Owen, Henry Travers, Henry Wilcoxon, Christopher Severn, Clare Sandars, Brenda Forbes (viac)Obsahy(1)
Tento pamětnický snímek o Angličance, která čelíc hrůzám války dál pěstuje své výstavní růže, zahrál na vlasteneckou strunu americkému publiku a stal se kasovním trhákem č. 1 roku 1942. Greer Garsonová utěšující vyděšené děti v bombových krytech či zajímající nepřátelské vojáky předvedla v titulní roli impozantní oskarový výkon. Když Hilter se zdál ďáblem, paní Miniverová andělem... (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (41)
Jako (proti)válečné drama či oslava nezdolné ženské síly funguje Paní Miniverová výborně, ale jakmile dojde na propagandu (která z filmu místy doslova kape v koncentrátu - není se však čemu divit s přihlédnutím k době vzniku), jako bych koukal na dočista jiný snímek. Podstatně méně zajímavý, nutno dodat. Rozhodně stojí za podívání, což tehdy stvrdila i Americká akademie filmového umění a věd několika Oscary, včetně toho hlavního. ()
Nádherné působivé Wylerovo lidské dílo, silně protiválečný snímek, který zároveň pozvedá a vyzdvihuje Anglickou povahu a jejich smysl pro povinnost. Konec jen podtrhuje nesmyslnost války a pomáhá morálce v boji za správnou věc. Garson je ve své roli skutečně skvělá, ostatně všechny postavy působí velice příjemně. Naprosto kouzelná je pak Teresa Wright, kterou jsem si ostatně jako v každém jejím filmu, zamiloval od první vteřiny. Více než zasloužený Oscar. ()
Průměrné melodrama plné klišé, ovšem s několika silnými scénami (působivý je zejména výjev z rodinného bunkru během bombardování), celkem zdařilé jsou i některé dialogy. V druhé polovině filmu nabírá na síle propagandistická linie, která se snaží ukázat, že válečné úsilí stmeluje dohromady všechy třídy britské společnosti, od aristokracie (lady Beldonová) přes vyšší střední třídu (paní Miniverová a její idylická rodina) až po nižší vrstvy (služebná Miniverových a její snoubenec). Skutečnost, jak jí dokumentuje "Válečná deník" George Orwella však byla diametrálně odlišná: Orwell se dokonce domníval, že arogance a sobectví vyšších vrstev, které nepolevily ani za války, povedou zákonitě k revoluci... ()
Celý film je velmi pohodový, obsahuje spoustu příjemné romantiky a decentního humoru. Postupně se však začne válka dotýkat i hlavních postav, a to čím dál častěji, silněji, stále víc jde ze snímku cítit nástup dramatu. A na konci diváka čeká emoční maximum…a také řádně propagandistický závěr (dodatek pod The End je dost mimo mísu), který publikum už docela nepokrytě citově vydírá. Ale i přes tuto ne úplně zvládnutou tečku a určitou naivitu, která provází snímek po celou jeho dobu, jde o velmi dobrý film, který si zaslouží silné 4*. ()
Galéria (56)
Zaujímavosti (10)
- Greer Garson si vzala Richarda Neye, ktorý hral vo filme jej syna. Bol o dvanásť rokov mladší. (fishki)
- Winston Churchill raz povedal, že tento film urobil väčšie vojnové úsilie než flotila torpédoborcov. (fishki)
- Prvý film, ktorý dostal 5 nominácií na Oscara pre hercov (2 hlavné, 3 vedlajšie). (fishki)
Anglicko, rok 1939, pár mesiacov pred vypuknutím druhej svetovej vojny, bezstarostní a spokojní manželia, Miniverovci si žijú, vcelku honosný život, majú tri deti, najstarší syn, študuje na Oxforde a vracia sa domov, ostatné dve deti sú neplnoleté... P. Miniverová pracovať nemusí, lebo manžel pracuje ako architekt, tak ju bez problémov, vychová, praktický nemá čo na práci, tak si nakupuje jedna radosť, kúpila si nový klobúk, sympatický vlakový výpravca, pán Ballard, ju na chvíľočku zavolá, že jej chce niečo ukázať, ukáže jej špičkovú ružu, ktorú jednak po nej pomenuje, či sa prihlási s ružou na súťaž o najkrajší kvet ! Zaslúži si to, lebo - Kay Miniver, je čarokrásna ako K-V-E-T, sympatická na pohľad, že stačí sa pozrieť na človeka a viem, čo je zač... Skrátka, byť jej manželom Clementom Miniverom, by som chcel byť na veky - vekov. AMEN. Žena, ktorej charakter, znamená pre muža, pocit neba na Zemi, stará sa, dáva si pozor... Vojna klope na dvere a rázom sa podmienky menia rýchlosťou svetla, najstarší syn Vincent, nárokuje k letectvu, ktorý si predtým po príchode, nájde šarmantnú priateľku, Carol Beldon, s ktorou ho spája vášeň plná citov, tým pádom sa čoskoro vezmú ! Vojna už dorazila i do Anglicka, ktorého čaká besnenie nemeckých pilotov, ktorí bombardujú z nevysokej výšky, Londýn a okolie, bomby padajú ako huby po daždi, rodiny sa klasicky, skrývajú v londýnskom metre, ale tí, čo bývajú na dedine, tak musia ísť do úkrytov, kde rinčanie bômb, počujú extrémne presvedčivo, totiž dopadajú, vedľa nich, tak pocit strachu je tu, že byť zabitý, nie je problém, treba čakať, mať pevné nervy, vydržať, byť silný, byť oddaný, jednoducho, ale každý mať šťastie, nemusí, veľa zomretých, veru bolo... Clement ide na nebezpečnú misiu do Dunkirku, zachrániť vojakov, ktorí sa ocitli na vážkach, tak tisíce lodí, im ide na pomoc... Zachránili ich a evakuovali do bezpečia, do Británie, medzitým, ako je niekoľko dní preč, tak Kay, sa ocitá v extrémnom nebezpečí, lebo nemecký pilot, havaroval neďaleko ich domu, pričom Kay ho zbadá, ako leží v kríkoch, on ju zbadá a poberú sa do domu, v ktorom na ňu mieri zbraňou... ZREJME, nespochybniteľné je, že F-I-L-M, má preto také posolstvo, že sa odohráva reálne, cez druhú svetovú a film sa nakrúca v bezpečí, spojených štátov amerických, kde hľad po prežití a O-D-V-A-H-E, naberá na obrátkach. Trošku divné mi pripadalo vzťah „matky a syna” ,t.j - GREER GARSON a RICHARD NEY, trošku zvláštny vzťah matky a syna, zrejme sa milovali i v skutočnosti, lebo sa vzali naozaj ! I-N-C-E-S-T, sa nekoná, Greer je staršia o 12 rokov ! Všimol som si to, že sa naň vždy divne pozerá, to nemá nič spoločné s materinskou láskou, asi len toto mi vadilo ! Ja som sa zamiloval do Greer Garson, ktorá podáva dokonalý výkon, nebojácna žena, s nenávisťou v očiach, kedy to skončí ? Ale nedáva to zo seba najavo, len som to pri nej cítil. Film je i propagandou, aby sa nikto nebál, fungoval, podporoval sa navzájom, ale ľahko sa im to hovorí z Ameriky, že domácim zatiaľ padajú bomby na hlavu ! HITLER sa činil, chcel zbombardovať, Veľkú Britániu, v ktorej zahynuli tisícky, obyvateľstva ! Tento účelový počin, zahral ale tak bravúrne na strunu, že sa jedná o jeden z najlepších vojnových filmov všetkých čias, pritom nemusím vidieť gejzíry krvi a namakaných vojakov v zbroji. Toto je psychologická vojna, keď predstavuje civilné obyvateľstvo, zmietajúce sa v nehostinných časoch, DOBA, ktorá nepriala asi najviac spoločenským aktivitám, ale v tomto prípade, si našli čas vyhlásiť súťaž o najkrajší kvet. Srdcervúci film s ukážkovou réžiou, BORCA, WILLIAMA WYLERA, KAMERAMANA - JOSEPHA RUTTENBERGA A HERCOV AKO : GARSON, PIDGEON A TERESA WRIGHT ! TLIESKAM - výnimočnému filmu z Classic Hollywood ! Bravóóó !!! () (menej) (viac)