Réžia:
Nicholas MeyerScenár:
Nicholas MeyerKamera:
Paul LohmannHudba:
Miklós RózsaHrajú:
Malcolm McDowell, David Warner, Mary Steenburgen, Charles Cioffi, Patti D'Arbanville, Corey Feldman, Shelley Hack, Jim Haynie, Joseph Maher (viac)Obsahy(1)
Americký sci-fi snímek natočil režisér Nicholas Meyer podle literární předlohy Karla Alexandera. H. G. Wells právě uvádí do provozu svůj geniální vynález, stroj času. Zároveň se dozvídá, že jeden z jeho známých je policií hledaný Jack Rozparovač. Pod jeho rukou právě skonala další prostitutka na ulici a pachatel musí neprodleně uprchnout. Využije k tomu nový stroj času a poskočí do roku 1970. Herbert se vydá za ním, aby napravil škody a prověřil možnosti vynálezu. U bankovní přepážky potkává velmi sympatickou "úřednici", která je dojata jeho staromódními způsoby a podivným šviháckým oblečením. Není však čas na lásku, neboť Jack Rozparovač touží po nové krvi... (oficiálny text distribútora)
(viac)Videá (1)
Recenzie (65)
Príjemné rodinné sci-fi, ktoré mohlo byť tiež spracované ako depresívna a vizuálne okázalá dráma. Meyer sa rozhodol inak, možno na požiadavku štúdia, možno z vlastnej vôle. No mne by ten druhý prípad vyhovoval asi viac. Ak je tu už Jack rozparovač, chcelo by to priadne explicitné násilie! McDowell je tu obsadený proti svojmu charakterovému typu a je to príjemné osvieženie ho vidieť ako kladnú, naivnú postavu. Myšlienka filmu pekná, romantika ústrednej dvojice tiež funguje, takže celkovo spokojnosť. ()
H. G. Wells nahání Jacka Rozparovače skrze čas i prostor. Vypadá to na skvělý námět; a navíc to obsazení... No jo, jenže jak dobře to vypadá na papíře, tak nezáživně je to převedeno do praxe. Zabředne to do tuctového romantického cvrlikání, na které by ani nebylo třeba plýtvat tak dobrým námětem, protože by se obešlo i bez toho cestování v čase, Wellse či Rozparovače; to vše je tu tak nějak na zcela vedlejší koleji. ()
Něco mezi "Highlanderem", "Návratem do budoucnosti" a "Univerzálním vojákem". O vykrádání těchto titulů zde nemůže být ani řeči, páč vznikly nejdříve za pět let. Stroj času je vděčné téma pro tvůrce všelijakých dobrodružných sci-fi příběhů, přičemž "Čas po čase" patří jistě mezi ty nejoriginálnější a nejpovedenější. O napětí není nouze, stejně jako o jemný humor a skvělou atmosféru, která postupem času temní a není nouze ani o trochu té společenské kritiky (televizní zprávy). Už jenom nápad vypustit Jacka Rozparovače do jiného časoprostoru stojí za to. A navíc se po jeho stopách vydává slavný spisovatel H.G. Wells. Malcolmu McDowellovi role uhlazeného a mírně roztržitého vědátora až nečekaně sedla. Nedoceněná hvězda drsných filmů 70. let David Warner si Jacka Rozparovače náležitě vychutnal (jde z něho opravdu strach) a jde možná o jeho nejlepší roli (aspoň podle mě). A v rozporu s jednou větou, kterou řekl tento slavný psychopat v závěru filmu, Mary Steenburgen je skutečně atraktivní! A navíc se jí to cestování v čase nějak zalíbilo, když si to o deset let později zopakovala v "Návratu do budoucnosti III." Jak jsem již řekl, "Čas po čase" je jeden z nejlepších filmů s problematikou cestování v čase. 85%. ()
Viděno velmi dávno na tuším ČT 2 nebo obdobné české televizi s dabingem. Z počátku jsem očekával obyčejný film o Jacku Rozparovači, který se však velmi rychle změnil na velmi originální a překvapivý snímek o cestování čase. Originalita se také nese zajímavým obsazením, kdy slavný "pomeranč" McDowell se svými ďábelským obličejem a především očima, hraje hlavního kladného hrdinu a vynálezce stroje času, H. G. Wellse. Velmi dobře film i bez velkých prostředků a jen se standardními efekty zvládl režisér Nicholas Meyer, pro kterého to byl úspěšný debut. Následně získal režii druhého filmového Star treku a slavného apokalyptického snímku, Day After. Takto troufalých (spojení staré legendy a sci-fi) by mohlo vznikat mnohem více, protože i přes menší prostředky se tvůrcům otevírají nové možnosti a také nové způsoby "kritiky doby"("V naší době jsem byl zrůda, dnes jsem jeden z mnoha"), o kterou se "jemně, ale přece" pokusil i Meyer. PS: Mary Steenburgen a první cestování v čase, v Návratu jí to slušelo ještě víc! ()
Film začíná jedné hnusné noci v Londýně roku 1893. CITÁT - Stroj cestuje časem v délce dva roky za minutu......... Na úvod snímku to jsou dvě základní informace. CITÁT - Až pochopíš, jak uvažuju já.......... Příběh H. G. Wellse z jeho stojem času a možná nesplněnou vizí budoucnosti. CITÁT - Utopie........ Čekal jsem kriminální sci-fi, ale nakonec je z toho romantický thriller. CITÁT - Herberte, jest-li mě okamžitě neobejmeš začnu řvát....... ZAJÍMAVOST - H. G. Wells se oženil z Amy Catherine Robbinsovou, která zemřela roku 1927. ZAJÍMAVOST - H. G. Wells jako spisovatel předpověděl socialismus, světovou válku, cesty do Vesmíru a zrovnoprávnění žen. Zemřel roku 1946. ()
Galéria (71)
Zaujímavosti (16)
- Studio chtělo do role H.G. Wellse obsadit Richarda Dreyfusse. Režisér si přál, aby roli ztvárnil Derek Jacobi. (Pavlínka9)
- Do role Amy Robbins původně studio chtělo obsadit Sally Field. (Pavlínka9)
- Během natáčení se Malcolm McDowell a Mary Steenburgen seznámili a vytvořili pár. Dokonce se později i vzali. (Pavlínka9)
Reklama