Obsahy(1)
V nacistickém Německu byla roku 1943 natočena výpravná rekonstrukce námořní katastrofy z roku 1912. Kvůli silně zaměřené propagandě zde ředitel společnosti White Star Line Bruce Ismay (Ernst Fritz Fürbringer) vystupuje jako zákeřný Žid, který havárii zaviní svou chamtivostí. Film se snaží ukázat rozpínavost britských kapitalistů. Snímek natáčel režisér Herbert Selpin, který však byl uvězněn, o dokončení se tedy postaral Werner Klingler. Promítal se pouze v okupovaných zemích včetně protektorátu Čechy - Morava. (mahler)
(viac)Recenzie (21)
Dokument o výrobě tohoto filmu - http://spotter.tv/927212-nacisticky-titanik.htm ()
„Peníze jsou jediná hodnota, v kterou věřím.“ Tak tenhle film ji (propagandistickou podstatu) má jak z praku. Líčí Anglii jako tu nejzkaženější ze všech zemí a snaží se pošlapat její pověst jakožto královny moří (britští lodní experti svému řemeslu ani trochu nerozumí, námořníky zase „zdobí“ nespolehlivost a neschopnost). Briti (a v těsném závěsu Američani) jsou vychytralí, ziskuchtiví, sobečtí, zbabělí, uplácející a ovládá je jejich hluboce zarytá touha po penězích. Vyvracuje se pověst Britů-mužů jakožto gentlemanů, ve skutečnosti upřednostňují obchod před svými ženami a těm jde pro změnu jenom o luxus-šperky jakožto proměněné peníze. Nižší třídy také nezůstanou ušetřeny, jsou líčeny jako přízemní skupiny primitivů, které ovládají jejich pudy (souboj s noži, nemravný tanec). Aby se všechny „typicky“ britské špatné vlastnosti ještě zdůraznily, je proti nim postaven pravý německý důstojník. To je (nečekaně) prototyp všech ctností. Maximálně zodpovědný, dodržuje paragrafy a rozkazy od svých skutečných nadřízených (i ty špatné) a plní je okamžitě a bez váhání. Dokáže vést ostatní a jednat v krizi. Na druhou stranu je ochotný částečně ustoupit a snížit se i k rozhovoru s pochybnou ženou, pakliže to může vést k záchraně. Přitom ale má také srdce (tedy jenom pro ty ženy, které prozřou a chtějí se změnit) a samozřejmě hrdinství je jeho přívlastkem (naprosto samoúčelná scéna s uvězněnou holčičkou-zřejmě jediným dětským pasažérem zhmotnivším se odnikud). A s tím souvisí i romantika, poněvadž skutečnou lásku mohou přece prožívat jenom zrozenci vyvoleného národa („dojemný“ obyčejný německý pár, který se v okamžiku paniky zachová tak jak má a svorně ruku v ruce vyčkává). Příběh samotný je velmi nezáživný. Divákovi se stále vtlouká do hlavy, že britským pasažérům jde jenom o peníze a německému důstojníkovi o bezpečnost, na což je upozorňován pořád dokola. Samotný proces potápění je směšný. Zpočátku všechny zachvátí neuvěřitelná panika, přestože loď setrvává ve víceméně stejné poloze i stavu (pouze pár záběru na přívaly vody v podpalubí). Pak se ovšem najednou začne naklánět a potápět, jenže „trvání“ tohoto procesu se skoro ani nedá počítat na desítky sekund (naloďování do záchranných člunů je také odbyté-divákovi se v jednu chvíli tvrdí, že už všechny odpluly a po chvíli najednou vidí, jak se další z nich spouští do vody). A ke konci se ještě nezapomene připomenout, jak moc jsou britské soudnictví a námořní vyšetřovací komise prohnilé. Překvapilo mě pouze, že z rasového hlediska se držel film až podivuhodně při zemi. Nejbohatší a také nejsobečtější cestující je sice samozřejmě Žid, nejprodejnější britská žena zas až podezřele připomíná cikánku, ale to je vlastně vše. Tak či tak mi to vychází na 2*, za občasnou nechtěnou směšnost a vcelku zdařilou výpravu. "Smrt 1,500 lidí zůstává neodčiněna a je věčným odsouzením Anglie kvůli její honbě za ziskem." ()
Skrytá protianglická propaganda na straně jedné, na straně druhé výtečný film s Garbo německého filmu Sybille Schmitz. ()
Tahle nazi verze Titanicu mi dlouho unikala, naštěstí to konečně nějaká dobrá duše nahrála na ulož to i když jsem to musel zkousnou v tý proklatý Němčině, takže jsem moc nezachytil. Spíš jsem se soustředil na technický detaily který nebyli nejhorší stejně jako obstojná výprava. Když sledujeme plující loď, tak je jasný, že to není žádnej parníček do vany. Samotný potopení pak v rámci doby vzniku solidně zmáknutý, víc se asi čekat nedalo. Hodnotím to jako celek lehce nadprůměrně, škoda že k tomu asi nikdo neudělá titulky.60% ()
Na dobu a okolnosti vzniku po technické stránce solidně natočený, ovšem nacistickou propagandou nechutně zprasený katastrofický film, jenž vykresluje Brity jako ziskuchtivé úplatkářské zlosyny, kteří jsou pro libru schopni jít přes mrtvoly. Samozřejmě jediným kladným hrdinou je skálopevný a spravedlivý německý důstojník, vybavený kamennou tváří a propagandistickými průpovídkami. Bohužel i když se člověk snaží oprostit od tohoto přesvědčování a jen sledovat příběh, děj snímku není postaven vůbec poutavě a polovinu scénáře se řeší akcie, dluhopisy, peníze a šperky, což diváka zrovna dvakrát nechytne - katastrofické události jako by se poté děly jen na pozadí jakéhosi finančního dramatu. Celkově pak tedy nacistický Titanic představuje spíše filmovou kuriozitu než skutečný divácký zážitek. ()
Jednoznačně nejhorší film o Titanicu. Jediné co zde stojí za zmínku, jsou efekty, které sice také nejsou bůhvíjaké, ale je to to jediné, co zachraňuje tenhle blábol od odpadu. Celé je to suché jak saharská poušť za pravého poledne a ten příběh tomu "nasadil korunu". Samé ekonomické kecy o koupi akcií a scéna s loupeží mi tu přišla naprosto zbytečná. Výborně je tu však zachycená arogance Bruce Ismaye, což je pro mě malé plus, ale co se týče posloupných událostí, faktů a reality, tak otřesné. Málem jsem díky tomuto "filmu" přišel o svou posedlost Titanicem. 10% ()
Už před 75 lety dobrý nápad na natočení skvělého katastrofické filmu a to se musí nechat, konečná scéna kdy se model titaniku potápí nebyla vůbec zlá. ()
Čo na tejto verzii veleznámej námornej katastrofy zaujme najviac, je výborne napísaný scenár, dejové línie ( a aj tá ,,hlavná,, katastrofická ) sú strhujúce a niekoľko vedľajších motívov, si ´´požičal´´ aj o vyše 50 rokov neskôr beťár Cameron do svojho oscarového opusu. A verte mi, tie motívy sú neprehliadnuteľné. Čo je takisto neprehliadnuteľné, je vizuálna stránka diela, ktorá je vďaka štedrému rozpočtu od Goebbelsa ( 4 milióny ríšskych mariek, čo v tej dobe predstavovalo jednu z najväčších súm poskytnutých na film a to celosvetovo ) perfektná. Výprava, triky, kostýmy, akčné scény. To všetko je na veľkej profesionálnej úrovni. Náckovia si teda dali naozaj záležať. ()
Spíše interiérové potopení Titanicu v němčině, ale na svou dobu to jde. ()
V poradí tretie filmové spracovanie o najznámejšej námornej katastrofe. Inak ako propagandou o nabubrelosti Britov, príp. posmievaním sa z chudobných Nemcov (v tomto prípade nemeckých vedcov) to v čase vrcholiacej 2. svetovej vojny od Nemcov ani dopadnúť nemohlo. Opak by asi Fuhrer neschválil. Hlavne v prvej polovici filmu je to badateľnejšie (spolu so záverečným epitafom), druhá sa už venuje nastupujúcej katastrofe a tak išiel prvotný plán filmu na druhú koľaj. Katastrofa je vzhľadom na rok zvládnutá ale dobre, modely i atmosféra sú celkom fajn, čakal som slabšie spracovanie. Samozrejme, o 10 rokov mladší americký kúsok o katastrofe Titaniku je po technickej stránke o level kvalitnejší. Herecky je to slabšie a o obsadení ženských úloh škaredými Nemkami ani nehovorím - až to pri pozeraní kriví ústa. Nemilo prekvapili aj niektoré nápisy v nemčine na (britskej) lodi. Na svoju dobu film ale ujde. ()
V době kdy Němci pili kafe s pampelišek utratil Goebls 180 milionu dolaru za film Titanic. Rusové si film jako trofejní, v roce 1945 odvezli z Německa a byl v v jejich zemi promítán,stejně jako v dalších zemích východního bloku.Proti západní propaganda ve filmu se hodila. Film byl pro Evropu znovu objeven v roce 1949, ale ve většině západních zemí byl rychle zakázán.Pokud byl promítnut, tak vždy bez scén které cenzoři označili jako propagandistické. V roce 1992 byla v Německu vydána cenzurovaná kopie VHS nízké kvality. Tato verze odstranila nejsilnější propagandistické scény, které nesmírně oslabily její kontroverzní obsah. V roce 2005 byl Titanic zcela obnoven a poprvé byla necenzurovaná verze vydána ve speciálním vydání DVD. ()
Hvězdičky náleží dobově výborným efektům. Jinak za propagandistické ztvárnění podlých britských kapitalistů, kteří jsou ochotni obětovat životy své i druhých, jen aby získali cenu za nejrychlejší loď, a skvěle nordického, spravedlivého a všelijak jinak rikitanského německého důstojníka, tedy za toto ztvárnění dávám odpad. - - - Přidávám dobový článek: Z kultury - Nový film o tragedii „Titanicu“. Režisér Herbert Maisch skončil přípravné práce k zfilmování historie zkázy kdysi největší transoceánské dopravní lodi, jejíž tragický zánik při první přeplavbě Atlantiku s dvěma tisíci lidmi na palubě vzrušil na jaře roku 1912 celý civilizovaný svět. Maischův film, ohlašovaný v rámci nové produkce Tobisu, chce odhalit zločinné pozadí této tragedie s více než patnácti sty oběťmi a ukázat poprvé zcela otevřeně na ony rejdy burzovních spekulantů a kořistníků, kteří tuto luxusní loď vehnali s trestuhodnou lehkomyslností do záhuby. (Telegraf, Moravská Ostrava, 8. 11. 1941, str. 4) ()
Propagandistický film, který radši v Německu moc do kin nešel, protože , německý divák koukal na ječící strachy na potápějící se lodi , aby šel domů z kina taky ječící strachy, když začaly anglické nálety, které srovnávaly celá města. Jediný paradox je, že loď Wilhelm Gustloff , která představovala Titanic, byla loď kterou pak spojenci potopili a zemřelo tam daleko více lidí (9.000 lidí ) než na Titanicu (1.500). ()
Nacistická propaganda, řeknete si. Nicméně vypadá to, že Herbert Selpin do filmu vložil i částečnou kritiku 3 říše.Jestli to byl úmysl, nebo jen přirozený sled věcí se již nedozvíme. Ve filmu mě zaujala tajemná a pro všechny nedostupná postava Sigrid Olinské, samozřejmě postava Johna Jocoba Astrora (který dostal ze všech filmových verzí nejvíce prostoru právě zde) a naprosto neuvěřitelný Hans Nielsen. V porovnání z prvním důstojníkem Petersenem je Mirek Dušín nevychovaný fracek co po nocích vykrádá letní chatky a z nudy je podpaluje. ()
Osud Titaniku se za druhé světové války velice hodil nacistické propagandě, a tak byl natočen čistě nacistický propagandistický film, který měl propagovat německou nadřazenost a kritizovat britsko-americký kapitalismus, který za katastrofou stál. Podle pramenů si film objednal přímo nacistický ministr propagandy Joseph Goebbels. Za tímto účelem byl do příběhu vložen fiktivní německý důstojník Petersen, který byl vylíčen jako největší hrdina, aby plně kontrastoval s údajně zbabělými britskými důstojníky, kteří byli viníky katastrofy. Film se promítal po celé okupované Evropě, tedy včetně Protektorátu Čechy a Morava, paradoxně však kromě samotného Německa. Že prý, aby nebyla podkopána válečná morálka. Kvalita filmu tomu tedy musela odpovídat. Natáčení bylo precizní, a tak se film má čím chlubit po herecké i technické stránce. V této oblasti skutečně není co vytknout. Na některých místech je však patrná změna režiséra. Původní režisér Herbert Selpin byl během natáčení zatčen za kritiku německého válečného úsilí a byl nahrazen Wernerem Klinglerem, který na něj sice navázal vkusně, avšak byť se určitě snažil sebevíc, místy to poznat stejně je. Film je tedy neodmyslitelně obalený nacistickým propagandistickým nátěrem a podle toho se na tento film také dívá. Tolik let po skončení druhé světové války samozřejmě shlédnutelný je, ale je třeba se na to právě dívat ne jako na poměrně kvalitní dílo, ale především pro jeho historický kontext v rámci propagandistických cílů. Možná si tak lépe uvědomíme, že se od té doby v politickém světě toho moc nezměnilo. ()
Jelikož jsem milovník starší kinematografie, smlsnul jsem si na této verzi více než na té slavné páně Camerona. I zde je romantika, ale není to tak hollywoodsky sladké. Kritika nenažraného kapitalismu je zcela na místě. Zdejší celkové hodnocení považuji za špatný vtip. ()
Co se týče filmařské kvality, bylo by to tak na dvě hvězdičky. Ve filmu je ale tolik nacistické propagandy a historických nepřesností, že nemůžu hodnotit jinak než odpadem. ()
Pekne natočené, na svoju dobu dobré efeklty. Otázky propagandy ma netrápia, tie sa dajú nájsť skoro všade. ()
Celkem nudný a ne moc věrohodný film ve stylu filmů propagandy. Hodnocení: 40 % ()
Reklama