Kamera:
Barry SonnenfeldHudba:
Carter BurwellHrajú:
John Getz, Frances McDormand, Dan Hedaya, M. Emmet Walsh, Samm-Art Williams, Deborah Neumann, William Creamer, Holly Hunter, Barry SonnenfeldObsahy(1)
Marty, bohatý majitel baru v Texasu, zjistí, že jeho nešťastná žena Abby má poměr s jeho sympatickým barmanem Rayem. Najme si toho nejbezohlednějšího soukromého detektiva, aby je oba zlikvidoval. Marty si neuvědomí, že detektivovi Visserovi úplně chybí jakákoli morálka, a za všech okolností si bude chránit jen svou kůži. Tím je pro Martyho nebezpečný, ale aspoň ví, na čem je. Abby a Ray tento luxus nemají a věří, že Marty je jejich jediný problém. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (374)
neuveriteľne kvalitná atmosferická záležitosť.prvý a podľa mňa najlepší film coenovcov.a počítam k tomu aj fargo ()
Texasani jsou ale po čertech drsní hoši. Posledních 10 minut je zkrátka a dobře neuvěřitelných. Mé dojmy z filmu jsou velmi dobré a je docela možné že z odstupem času přidám poslední hvězdičku. Debut jako hrom. Prakticky je to stále stejné co tato dvojice točí, ale málokdy se dá předvídat co se bude v následujících minutách ve filmu dít. 75% ()
Ne vždy mi bratři Coeni sednou. ()
Coenovým filmům jsem jaksi na chuť nepřišel. Někdo je vynáší do nebeských výšin filmového nebe, jiný zatracuje jako roztahané a nudné. Jsem někde uprostřed. Zbytečná krutost je tím lepším z jejich tvorby. Byť se drama hlavních postav rozjíždí pomalu, nakonec zasekne drápek a strhne vás s sebou. Většina si rychle všimne, že postavy mají okolo sebe jakousi zeď, přes kterou se nedokážou domluvit. Bezradně na sebe koukají, hraje klavír a divák drtí opěradlo, aby nekřičel nahlas to, co si nejsou schopny sdělit. Nemožnost naladění se na stejnou vlnu Raye a Abby je předzvěstí blížící se tragédie. Od Bergmana přes Hitchcocka k Tarantinovi. Závěr je lahodný. ()
Už prvými zábermi si Vás tento film omotá okolo prsta. Má totiž v sebe taký zvláštny emocionálny náboj - surový a chladný, zároveň bolestný a pôsobivý. Scenár a kamera je geniálna, prešpekulovaná do štipku kosti, hltáte každú minútu a neviete, čo sa bude diať v tej ďalšej. Celkovo ide o veľmi dobre premyslenú koncepciu výkyvov ľudskej duše, celý film sa drží na permanentne slušne napätej atmosfére a výbornej úrovni. ()
Coeni v plné parádě. Hutný thriller s výbornou atmosférou, dobrými herci a tak mrazivým závěrem, jaký už dlouho nepamatuji. Příběhově možná nadsazený a hodně zvláštní, avšak řemeslně naprosto precizní. 80% ()
Coenovská prvotina si v tomto smyslu zaslouží čtyřhvězdičkové uznání, navíc jsem od nich viděl i horší filmy z pozdější tvorby, ale zase na nějaké doporučování takto extra pomalá kriminálka není. Milostný trijangl, nájemná vražda, vrah prašivec, kolotoč kolem toho. Nebýt atmosférického finále, byly by to 3*. 70% ()
No popravdě jsem i dle zdejšího hodnocení čekal od bratří Coenů něco víc. Na prvotinu určitě dobrý ale myslím, že mají na svým kontě povedenější kousky. ()
Na tak banální zápletku o pár postavách (byť coenovsky podvratně dirigovanou) je to místy spíše fetišisticky unylé než nepříjemně napínavé, ale závěr dodává cynicky laděné story důrazně krvavou tečku s fakt cool nápadem (dvě místnosti, však kdo viděl, ví o čem mluvím). Už tady je to o svérázných postavách a černém humoru, už tady je vidět, jak mají Coeni vytříbený audiovizuální cit a už tady je jasné, že se zbytečná krutost zkrátka nevyplácí. Tahle země není pro starý ale vede o dost a je zatím mým nejoblíbenějším "vážným Coenem". Možná za to může Bardemův rozkošný kukuč. [Přesná stopáž: 96 min] ()
Update 2018: Ten film věken neztrácí. Naprosto úžasné ikonické scény a skvělá hra s napětím ----- Tahle zamě nebyla pro starý nejen v roce 2007, ale ani čtvrt století před tím. Coeni prostě vědí jak zajímavě a šokadelicky zabíjet ... ()
Originálnym a komorným spôsobom poňatý krimi thriller, v ktorom jednotlivé postavy nevedia, koľká bije, pričom každý upodozrieva každého, žiaľ nevedia, že vždy toho nesprávneho. Síce ide o Coenovskú prvotinu, avšak už tu je zrejmý ich charakteristický rukopis. Príjemné. 75/100 ()
A Coeni řekl: "Budiž Tarantino.". A Tarantino se zrodil, a bylo dobře. Tedy, trvalo mu to pak ještě nějakých osm let, tehdy byl ještě pískle zalezlé ve své videopůjčovně, ale už se zuřivě učil. 8/10 ()
Coenovic prvotina pro mě nakonec byla spíše zklamáním. Jednak jsem nikdy moc nemusel Frances McDormand a ani zbytek castu mě příliš nenadchnul, a jednak mi prostě přišlo, že Coeni později natočili lepší filmy - tomu srovnání se nešlo ubránit. K Zbytečné krutosti jsem si tak cestu moc nenašel a navzdory relativně krátké stopáži se mi těch 97 minut nepříjemně vleklo. Své kvality to jistě má, ale asi jsem už viděl příliš žánrově podobných filmů. aby mě takovýto mix motivů ještě dokázal nějak víc zaujmout. ()
Film si líně teče jako olej, občas se objeví nějaká mrtvola a pak přijde závěr, v němž jsem mohla na Frances McDormandové oči nechat. Budu doufat, že se třeba ještě někdy Coenům podaří tak skvělá pointa. ()
Hned první coenovka v sobě obsahuje typické prvky ostatních coenovských filmů a to je jen dobře. I když příběh mohl mít o trochu větší spád, stále jsem se královsky bavil. 4* ()
Teda žádná sláva. Odmyslím si působivou hudbu a může se to jít klouzat. Avizované brutální scény jsou ve srovnání s těmi dnešními asi jako píchnutí od komára. Herci do jednoho otřesní, nezajímaví a po režijní a scenáristické stránce nezáživné nic. Víc než 2 si tohle dílo nezaslouží. ()
Prvních dvacet minut bylo pro mě naprosto ZBYTEČNÝCH. Přemýšlel jsem, jestli se mám vůbec dívat. Z nudy jsem si stříhal nehty na rukou. Ale následující hodinka byla opravdu KRUTÁ, takže jsem si stihnul ostříhat jen nehty jedné ruky. Při závěrečných titulcích jsem ještě svíral kleštičky na nehty. Dějově strhující, skvěle natočené - nejlepší bratři Coenové. ()
Svými prvními filmy – Zbytečná krutost a Raising Arizona – bratři Coenové jasně stanovili dva směry své nadcházející tvorby – seriózní dramata/thrillery/noir a bizarní černohumorné komedie – které se v pozdějších dílech pak různě proplétaly (např. Seriózní muž, Po přečtení spalte,…). Zatímco pozdější Raising Arizona spadá do druhého směru, jejich debut Zbytečná krutost je čirou esencí směru prvního. Ústředním motivem zde je pro Coeny typické osnování a následná realizace pečlivého plánu daleko za hranicemi zákona, který se nakonec ošklivě pokazí. Spolu s Mužem, který nebyl je Zbytečná krutost filmem, který nejvýrazněji pracuje s žánrem film-noir, ve vypjatých momentech pak zabředává do čirého thrilleru a naleznou se zde i čistě hororové prvky. Atmosféra houstne konstantně s přibývajícími minutami a v poslední čtvrthodině se mi pro veškeré to napětí tajil dech. Je fascinující, že už tato prvotina Coenových oplývá nezaměnitelně precizní režií, jednotlivé scény jsou dokonale vysoustruženými audiovizuálními díly silně brnkající na divákovy nervy a navzdory „dějovému minimalismu“ jsem se ani na minutu nenudil. Spolu s filmem Tahle země není pro starý je Zbytečná krutost nejkrutějším a nejméně humorným (typického černého humoru zde je opravdu poskrovnu) dílem bratří Coenových. ()
Tak neviem, čo mám napísať. Dvadsať rokov potom, čo som videl prvýkrát nejaký Coenoviec film, idem hodnotiť ich preslávený debut. Takže v skratke Zbytočná krutosť je presne to, čo si predstavujem pod pojmom americký film. Možno americký nezávislý film. Zbytočná krutosť je možno akousi pomyselnou časťou tématickej trilógie spoločne s Fargom a Táto zem nie je pre starých, možno nie. Podstatné je, že takýto silný debut, kde autori takýmto spôsobom definujú svoj režisérsky rukopis, je unikát. Spoločne s ich najslávnejšími dielami ich najlepší film. Neonoir ostrý, ako nôž zarazený v ruke. ()
tak pred takýmto debutom skladám klobúk z hlavy; máloktorý film inak mnou obľúbených a podľa mňa geniálnych bratov coenovcov prekonal hneď takto vysoko nasadenú latku; komorný, surový, geniálne napísaný a zrežírovaný, ech, takýto kúsok si vždy rád dám znovu; ()