Réžia:
Mel BrooksKamera:
Paul LohmannHudba:
John MorrisHrajú:
Mel Brooks, Marty Feldman, Dom DeLuise, Sid Caesar, Harold Gould, Bernadette Peters, Ron Carey, Carol Arthur, Barry Levinson, Chuck McCann, Howard Hesseman (viac)Obsahy(1)
Tři nerozluční přátelé - Mel LeGrace, jehož kariéru zničil alkohol, Vajíčko a Zvonek - mají úžasný nápad: natočit němý film. S tímto chvályhodným projektem se obrátí na filmové studio Big Pictures, jehož ředitel má ale v současné době nemalé potíže: vypadá to, že jeho živnost má v úmyslu převzít bezohledná firma Urvall & Schramst. Přesto ho záměr nadchne, obzvlášť když mu Vtipálek sdělí, že se pokusí pro film získat ty nejslavnější hollywoodské hvězdy. Mel a jeho přátelé se dají ihned do práce a po krátkém čase mají podepsanou spolupráci hned s několika umělci navýsost zvučných jmen, jako jsou Burt Reynolds, James Caan, Liza Minnelliová, Anne Bancroftová a nakonec také stále stejně mladý Paul Newman. Nejen ředitel Big Pictures, ale také syndikát Urvall & Schramst má vážné potíže, a proto se její šéfové snaží za každou cenu zjistit, co mají jejich konkurenti za lubem. Zvolí opravdu důmyslnou zbraň, ale bude jim to nakonec k něčemu? (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (86)
Je to vždycky radost, dívat se na komedii plnou lidí s komediálním talentem - a když je ta komedie navíc dobře vymyšlená a dělaná s tak očividnou láskou a péčí, není co řešit. Němý film je nádherná pocta groteskám, v níž září především Mel Brooks a Marty Feldman, nicméně to, co předvedou všechny hvězdy, jež pro svůj trhák shánějí, také nemá obdoby. Obzvlášť Anne Bancroft mě nadchla. ()
Za obzvlášť vydařený gag považuji scénku, kdy jediné slovo, které padne v Němém filmu pronese mim. ()
Žasnem nad tým, do akých najmenších detailov a podrobností dokázal Mel Brooks odpozorovať, dôsledne zachytiť a navrch sparodovať typické znaky nemej grotesky. Čo sa na prvý pohľad javí ako relatívne povrchný a miestami trápny pokus o nápodobu zašlej éry, je v skutočnosti nesmierne sofistikovaným mnohovrstevnatým tvarom, experimentom, satirou, dokumentom doby a metafilmom v jednom. Netrvá dlho, než si uvedomíme, že príbeh o trojici extravagantných kamarátov natáčajúcich v 70. rokoch nemý film je príbehom vzniku filmu samotného. V duchu nemej grotesky je však dejová konštrukcia tvorená sledom jednotlivých gagov a scénok (v ktorých sa tradične popierajú fyzikálne zákony), tu lepších, tu slabších. Kolísavú kvalitatívnu tendenciu možno pripísať schopnostiam režiséra, no len ťažko to možno filmu vyčítať. Vďaka tomu totiž vyniknú tie skutočne vydarené vtipy a zároveň tým omnoho presnejšie a uveriteľnejšie vystihuje hlavný prúd produkcie grotesiek, ktorý trpel rovnakými neduhmi - možno to teda rovnako vnímať i ako premyslený zámer a skutočnú trápnosť môže filmu pripisovať len divák s malými poznatkami o tejto ére. Množstvo scénok taktiež odkazuje ku svojim proťajškom v nemom filme; naháňačka na invalidných vozíkoch (ktorá obsahuje taktiež referenciu na Bena Hura) pripomenie legendárnych "keystoneských policajtov" a scéna, v ktorej sa všetci ponúknu zapáliť Anne Bancroft cigaretu je totožná so scénou v závere Der Letzte Mann F.W. Murnaua. Film taktiež zdarilo reflektuje veľké pohyby a zmeny v Hollywoode. Od počiatkov štúdiového systému 20. rokov, cez pády a návraty veľkých persón, hviezdny systém 30. a 40. rokov a novú vlnu, oživujúcu kinematografiu konca 50. a 60. rokov, pohltenie Paramount Pictures v roku 1966 spoločnosťou Gulf & Western (vo filme Engulf & Devour) až po vrcholnú éru zvukového filmu 70. rokov, vtedajšie celebrity, trendy a spoločenskú uvoľnenosť. Mel Brooks zachádza v intertextualite ešte omnoho ďalej, keď parafrázuje a odkazuje na známe motto MGM, alebo svoje vlastné filmy (nemožno si nevšimnúť plagátu na Young Frankenstein) a do toho vnáša autobiografické motívy. Fakt, že si vďaka šialenému tempu grotesiek a "screwball comedies" udržuje i pri takom enormnom množstve línií a odrobiniek prehľadnosť, je známkou precíznej dramaturgie a sústredenej réžie, ktorá presne vie, čo a ako chce týmto filmom povedať. Od 5-hviezdičkového hodnotenia ma delí len domnienka, že si napriek všetkému mohol dať Mel Brooks na vyrovnanosti záležať väčšmi, tak, ako tí skutoční majstri nemých komédií. 85% ()
Výmluvný název, ale to je asi tak vše. ()
Místy povedené (hlavně scény s hollywoodskými hvězdami), místy se vtipy často stávaly trapnými. Byla to opravdu odvaha natočit neogrotesku 50-60 let po skončení éry němých filmů. Možná kdyby Brooks "omladil" i vtipy a nepoužíval humor 20.let, líbilo by se to všem více. Přeci jen se dnes většina lidí zasměje u novodobější komedie než u grotesky. Koupelnovou scénu s Burtem Reynoldsem nebo honičku na invalidních vozících s Paulem Newmanem by si ale neměl nechat ujít nikdo. ()
Možná nejlepší film z těch, co jsem dosud od Brookse viděl. Skvělý scénář, se kterým tentokrát pan režisér pracuje velmi obratně (scény jsou poměrně dobře vypointované a vygradované). Dle mého se jedná především o zdařilý experiment, který může také sloužit jako svérázný dokument o vzniku sebe sama (angažování hereckých hvězd, slavnostní premiéra atd.). 70 - 80 % ()
Celovečerní filmový experiment. Brooksův snímek naštěstí nestojí na jediném esenciálním nápadu, ale oblaží diváka: důmyslnou prací s metatematikou (němý film o tom jak se shání protagonisté do němého filmu), s gustem vystupujícími dobovými hvězdami (Reynolds, Caan, Minelli, Bancroft, Newman), perfektně odkoukaným a zparodovaným herectvím dávno zašlé éry a velkým množstvím variabilních gagů. Pocta „velkým němým“, pocta slapsticku, lekce z originality, extrabuřt pro cinefily a pomník pro Mela Brookse. PS – na počátku bylo slovo a stvořitel se jmenuje Marcel Marceau. ()
Němý film v dobách Nového Hollywoodu? Mel Brooksovi se povedla nesmírně zábavná hříčka plná originality vycházející z netradičního nápadu, dovedeného až do svěžího výsledku. Takové moderní navázání na staré němé grotesky s výrazně parodickou sebereflexí. Němý film pro mne osobně neměl hluchého místa, spíše jen míst, kdy vyzníval na můj vkus až moc praštěně a poblázněně, nejvíc asi ve scéně s hlavní trojkou v rytířských kostýmech v restauraci. Trochu jsem byl na konci zklamán, že jsem z natočeného filmu tří hlavních protagonistů spatřil jen to úvodní logo a nic víc, aby mi pak během závěrečných titulek došlo, že jsem se na něj vlastně celou dobu již doposud díval. No jasně! :) Taky jedna z pěkných point... Mel Brooks opět překvapuje obsazením těch největších hereckých hvězd do naprosto nečekaných epizodních rolích, aneb spatřit Paula Newmana v němé automobilové grotesce bylo stejně velkým překvapením jako dva roky před tím zase vidět Gene Hackmana v převlekové roli slepého kostelníka (viz. Mladý Frankenstein 1974 od stejného režiséra). Newman si zde dokázal, stejně jako pánové Reynolds a Caan, udělat ze sebe obrovskou srandu a mile mne tím překvapil. Nakonec hlavní hrdina pan režisér nelhal, pozitivní úspěch takového riskantního experimentu stojí hodně i na těchto hvězdách. Po stránce originality určitě osobité dílko, navíc s velmi povedenou hudební i výtvarní stránkou, ale místy pro mě nerovnomerně kolísalo. 75% ()
Grotesky já rád, ale scénky musí být povedené, a to se tady spíš nepovedlo. Hrůza s pružinovou maringotkou, rytíři na obědě. Výjimkou je honička vozíků s Paulem Newmanem. Marty Feldman tentokrát oči zkrotil, no ale zastoupila ho Anne Bancroft. Autorům českých mezititulků z Nova Cinema bych rád vzkázal, že francouzsky se píše s malým písmenem! ()
Mel Brooks sa snaží vytvoriť film o (vo) filme, t.j. v jeho nemom filme chcú postavy (i on sám) nakrútiť naozajstný-Nemý film, keď som bol určitým svedkom neuveriteľného množstva nápadov a gagov, spojených z najlepších časov komediálnych kráľov-Bustera Keatona a Charlieho Chaplina, a herecké kapacity (hviezdy)-Burt Reynolds, James Caan, Liza Minnelli, Anne Bancroft, Paul Newman, hrajúcich samých seba, čo majú v úmysle, zahrať si v potenciálnom filmovom trháku od štúdia BIG PICTURE, ktoré je na prahu bankrotu, pričom prefíkaní spoločníci od firmy Urvall & Schramst im neustále hádžu polená pod kolená, napríklad na režiséra Mela LeGraceho nastrážia „zvodnú pascu” v podobe Vilmy Kaplan, alebo jediný kotúč s hotovým filmom bude ukradnutý slizkým Engulfom. Skôr než na samotný vznik (výrobu) “The Silent Movie” je kladený dôraz na medziľudské vzťahy ústrednej trojice postáv, t.j. citovaný Mel, ďalej Marty Eggs a Dom Bell, ako sa horlivo usilujú o obsadenie týchto spomínaných velikánov herectva, čo je tatiež často spájané s komickými situáciami, ktoré táto „pätorka” vo svojich sekvenciách predvádza do samej dokonalosti, par excellence. Jeden z najlepších komických počinov, aké som kedy videl ! Scenár je naprosto úžasný ! „Podpísal sa pod ním napríklad, budúci strojca hlavného úspechu Rain Mana-Barry Levinson” . ()
Hvězdně obsazená pocta němým groteskám, která (jak už to u Brookse bývá) má své skvělé i slabé momenty. ()
Finální honička s filmovým kotoučem už je trochu přitažená za vlasy, ale jinak jde o nesmírně chytrý, zábavný a hlavně originální film, se spoustou geniálních vtípků v druhém plánu, kterých si napoprvé ani všech nevšimnete. V tomhle filmu je prostě dostatek všeho co šlo Brooksovi vždycky nejlíp, hlavě satyra a zdravá nadsázka. Navíc čt vyprodukovala kvalitní titulky od dany hábové název firmy Urval a Schramst nemá chybu:) ()
Skvělý nápad – němý film o tom, jak se někdo snaží natočit němý film v sedmdesátých letech, za účasti těch největších dobových hvězd. Je to pár vtipných detailů, u kterých se člověk zasměje (když třeba tři filmaři chodí, a v rytmu hudby si vždycky poskočí), ale jako celek je film natahovaná nuda. Scény typu honičky s Paulem Newmanem neobsahují gag v podstatě žádný, divákovi má stačit pohled na Newmana v motokáře. A takových je tam víc… Přitom němá éra poskytovala Brooksovi takovou studnici nápadů, a možných zdrojů citací. Čekal jsem něco ve stylu Spaceballs nebo Mladého Frankensteina, což byli jakési holdy svým předobrazům, vypilované do nejmenších částeček. Tady ty částečky nějak chybí. ()
Mel Brooks ve své nejlepší formě, co jsem od něj zatím viděl, ale na špičku to pořád ještě není. Potěší tak alespoň řada populárních herců té doby, kteří hrají sami sebe a mojí favoritkou byla jasně Anne Bancroft. ()
Farebná ( takmer ) nemá groteska, štýlovo aj dejovo natrieskaná podobne ako komédie spred 80 - 85 rokov. Experiment, ktorý sa vydaril. ()
Povedená veselofrajeřinka ale bez Feldmana by to bylo asi poloviční(to je fakt blázen ten týpek :D :D :D) ()
Naozaj jeden z najlepších filmov Mela Brooksa, s vysokým počtom zúčastnených hviezd a Paul Newman si zaspomínal na svoju automobilovú kariéru vtipnou naháňačkou. Na invalidnom vozíku. ()
Zajímavý nápad natočit v té době film o tom, že chce někdo natočit němý film v té době. Jsem ale asi rozmazlená skutečnýma groteskama a bohužel některé gagy mi přišly spíš trapné, než vtipné :( ()
4* Trochu z nostalgie a trochu proto, že ve srovnání s ostatními Brooksovými filmy tento nemá hluchá místa a je opravdu originální. ()
odvážný a originální pokus natočit v moderní době němý film .. do toho se mohl pustit jen takový klasik, jakým je bezesporu jen Mel Brooks .. dílo se podařilo a vznikla novodobá barevná groteska, která zaujme nejenom širokou plejádou zúčastněných hereckých veličin .. někdo to ale třeba nepochopil, nebo ani nechce - to je věc každého z nás .. mně se to líbí a moc ... je to důstojná pocta žánru … ()
Reklama