Réžia:
Robert RossenKamera:
Eugen SchüfftanHudba:
Kenyon HopkinsHrajú:
Warren Beatty, Jean Seberg, Peter Fonda, Kim Hunter, Jessica Walter, Gene Hackman, Robert Reilly, James Patterson, Olympia Dukakis, René Auberjonois (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Pohledný mladík Vincent Bruce (Warren Beatty) přichází jako nový zaměstnanec do elitního psychiatrického sanatoria, aby se tu pokusil zapomenout na svou minulost v armádě a začít nový život. Zpočátku pečlivý a svědomitý ošetřovatel postupně podléhá kouzlu tajemné, ale o to krásnější svěřenkyně, Lilith Arthurové. Dívka trpící zvláštní psychickou poruchou žije v ústavu už od svých osmnácti let a zatím se nikomu z personálu nepodařilo navázat s ní hlubší kontakt. Jeden z chovanců, Stephen Evshevsky, ji neskrývaně miluje a snaží se jí všemožně nadbíhat. Lilith však usiluje jen o Vincenta, který ale, jak se zdá, nehodlá jejich profesní vztah nechat přerůst v něco víc. (dopitak)
(viac)Recenzie (12)
Poprvé zhlédnuto na den přesně před deseti lety v rámci Nočního filmového klubu, od té doby jsem to nemohla dostat z hlavy (včetně vynikající ústřední melodie a úvodních titulků). A druhá projekce nezklamala. Lilith by si zasloužila přinejmenším stejnou pozornost jako Hustler. Na povrchu prosluněný, prosvícený světlými barvami, v jádru depresivní, intimní svět sám pro sebe. Nečekejte úzkostlivě realistický náhled života v zařízení pro pacienty s duševní poruchou. Ač to zní trochu podezřele, jde o lyricko-poetický portrét vztahu terapeuta a pacientky. Od začátku klade na diváka poměrně velké nároky v tom smyslu, že po něm požaduje akceptovat na první pohled nerealistické předpoklady. Sama jsem měla velký problém přijmout fakt, že by jako terapeuta přijali válečného veterána bez kvalifikace. Nicméně sám autor předlohy J.R. Salamanca pracoval ve druhé polovině 40. let v Chestnut Lodge, soukromém sanatoriu pro duševně choré v Marylandu (jako jedno z prvních zařízení aplikovalo interpersonální psychoanalýzu při léčbě schizofrenie...nutno dodat, že v té době nebyla diagnostika duševních poruch rozvinutá a diagnóza schizofrenie pokrývala různé mentální poruchy včetně deprese). Zde se spřátelil s pacientkou Joanne Greenberg a své zážitky a zkušenosti později přetavil do románové podoby. (Poznámka na okraj: Greenberg nebyla s knihou spokojena a jako odpověď sepsala román I Never Promised You a Rose Garden, který byl též zfilmován v roce 1977.) ()
Škoda pomalého rozjezdu, ale když to vydržíte, čeká vás dobrý psychologický film. A Jean Sebergová je opravdu půvabná ...Víc neprozradím. ()
První hodinu a půl je to adolescentně romantické cosi, co nám představí Lilith jako nymfomanku, která touží po všem, co dýchá. Jestli to nebyl tvůrčí záměr, tak se zkrátka valná většina filmu jen nepovedla. Druhou variantou je, že vás 2/3 snímku unudí k smrti. Scéna s hošíkem na pouti je sice působivá, ale dosti nechutná, i když ji prý doporučuje jen 9 z 10 pedofilů. Pokud přetrpíte devadesátiminutový úúúúúúúúúúúúúúúvod, který se dal sestříhat na 90 sekund a nic by se nestalo, začne slušný film. Jediné, co je velmi dobré od začátku až do konce, je kamera. ()
Na jednu stranu súhlasím s tým, že tempo to má trochu úmorné a liezol mi na nervy Beatty, prakticky celú hlavnú rolu hrajúci zadumaným pohľadom do zeme. Na druhú je tempo vyvážené pretrvávajúcim záujmom, budovaným skrz neistotu a takmer až snovou atmosférou pretkanú snahu miasť diváka myšlienkami vedúcimi do nereálnych žánrov, nie nepodobnou slávnemu filmu spomínanému užívateľom dopitak, či ešte lepšie Keseyho pôvodnej knihe. V jednom momente som reálne veril, že sa nejedná o film o duševných poruchách, ale nejakú formu flirtovania s mytológiami, ktorá by vyvrcholila hororovou koncovkou. Spoiler je v tomto prípade asi čokoľvek. Vlastne ešte teraz rozmýšlam, či má ten film toľko vrstiev, alebo je ozaj tak jednoduchý. Pritom to nemá bohviejak otvorený koniec. Dosť robí aj úchvatná kamera striedajúca davové scény a veľké exteriérové celky, s noirovými hrami so svetlom, tmou, odrazmi a blúdenie detailami scény. Krásna čiernobiela. Asi najkrajšia Sebergová (pričom ju preferujem s krátkymi vlasmi). Na svoju dobu otvorené a zvrátené. Láska bolí. ()
Jejda, blond nymfomanka s tváří anděla a pohledem upíře usiluje o nového pracovníka ze psychiatrického ústavu, nadrženě kroutí jazýčkem při pohledu na každého kluka, sbalí malé dítě na pouti přes cukrovou vatu až k nechutnému zulíbání, jindy zase naváže zcela intimní kontakt s jinou dívkou. Tak na tohle se má dívat pracující lid...?! :o) Proč vlastně...? Ale teď vážně: jakkoli bych se i za sebe bez filmu s takovým tématem obešel a na některé scény z pouti či ze skal nad vodopády určitě nebudu vzpomínat moc rád, jedno té Lilith rozhodně nemožno upřít. Přes hodně pomalý rozjezd je skvěle natočena, coby drama má slušnou atmosféru, která ve vybraných pasážích dokáže správně pohltit a provází jí velmi zajímavá kamera, jež vedle pocitově nechutného obsahu nejednou vytváří až kontrastně poetický černobílý vizuál. Zkušený režisér, od něhož mě už v minulosti zaujal Hazardní hráč (1961), rozuměl svému řemeslu a uměl natočit kvalitně vystavěné drama zřejmě na jakékoliv téma. Jakkoliv jsem se nedokázal stotožnit ani s jednou z hlavních postav a po skončení ve mě Lilith zanechala pachuť jako po prošlém levném vínu, byl to nakonec i přes několik hluchších míst hutný prožitek na vlnách různých nálad... a v případě jednoho nezapomenutelného dialogu mezi Warrenem Beattym a Genem Hackmanem na pár minut i nečekaně vtipný. 65% ()
Výborné psychodrama. Na rozdíl od kolegů považuji úvodní část, kdy Bruce ještě odolává, za atmosférově nejlepší. Tenhle film jsem si vychutnal o mnoho víc než slavný Přelet nad kukaččím hnízdem, kterýžto sdílí s Lilith podobný námět. Mužnost Warrena Beattyho v jeho rannějších filmech je zcela bez diskuze a v Lilith, řekl bych, byla jeho postava přímo napsána jako postava krasavce. Pokud by si vyměnil roli třeba s Hackmanem (se kterým se tu ve filmu ještě před Bonnie a Clydem sešel), nefungovalo by to. Z tohoto pohledu lze doporučit o něco starší snímek Třpyt v trávě. ()
Jmenuje-li se hlavní hrdinka Lilith, je jasné, že to žádná ovečka nebude. A vskutku, Jean Seberg dokáže být naprosto okouzlující a jistým nevinným způsobem svůdná, ale když sleduje svého do ní zamilovaného spolupacienta, jak riskuje svůj život na skaliskách nad vodopádem, kam jej sama poslala, tak jí z očí vskutku zírá démon. Film má pomalejší tempo, ale není to na škodu. ()
Nomen omen. Jméno Lilith se děvčatům nedává (podobně jako Adolf klukům). Jinak se přitom riskuje, že bude "svádět ve snech muže a posléze je připravovat o rozum". Milostný trojúhelník (Vincent, Stephen a Lilth), jehož základnu tvoří dva chovanci ústavu s nejasnou formou schizofrenie a vrchol Vincent Bruce, který také není úplně normální, je na vodě. Snad až příliš moc vody. Lilith je však stvořena ze země... Odbočka k Genesis (k rockové skupině, písnička "Lilywhite Lilith"): "She gonna take you thru' the tunnel of night" - naše Lilith tuto mohutnost neměla. ()
Pre mna podstatne slabsi film nez tematicky blizky One flew Over the Cuckoo´s nest. Uz len preto, ze mal Jacka Nicholsona a Louise Fletcher. Tuna je vyborny Warren Beatty a Jean Seberg. Beattyho som dlho nemusel, az teraz som pochopil, ze ten herec by zahral prakticky cokolvek, Sebergova bola tiez na urovni. Kamera je uzasna, dobre veru pise dr Horrible, nemienim to opakovat. Kazdopadne vyborny film, vrele doporucujem 89 % ()
22. Zlatý Glóbus za rok 1964 - nominace (1) - Nejlepší herečka (drama) - Jean Seberg ()
Opravdu velká škoda toho pomalého rozjezdu. A zvlástě když trvá 112 minut. Když Beatty v samém závěru vykřikne "Pomozte mi!" a hned vyjedou titulky, je to nesmírná ůleva. Není moc filmů, u kterých bych se vysloveně těšil na konec a tenhle jim rozhodně kraluje. Rádoby psychofilm pro skutečné labužníky. ()
Pro milovníky psychologických filmů asi výborná věc, ale mě to moc nechytlo. ()
Reklama