Réžia:
Franklin J. SchaffnerKamera:
Leon ShamroyHudba:
Jerry GoldsmithHrajú:
Charlton Heston, Roddy McDowall, Kim Hunter, Maurice Evans, James Whitmore, Linda Harrison, Robert Gunner, Lou Wagner, Woodrow Parfrey, Jeff Burton (viac)VOD (3)
Obsahy(1)
Někde ve vesmíru přece musí být něco, co je lepší než člověk. Když se Charlton Heston a a další dva astronauti proberou z hluboké hybernace, zjistí, že jejich kosmická loď je zničena. Při útěku zjistí, že přistáli na planetě, na které žijí inteligentní opice. Heston je odchycen a uvězněn ve městě - zbytek posádky a později i několik opic se mu samozřejmě snaží pomoci z vězení uprchnout. To se nakonec podaří a všichni jsou volní, aby ale v samém závěru všichni zjistili strašnou věc... (Magic Box)
(viac)Recenzie (788)
Dovolím si citovat jeden krátký úryvek ze zahraniční recenze a to sice “APESOLUTELY MASTERPIECE”. Z konce běží mráz dodnes, nestárnoucí klasika. Možná nejlepší dystopické sci-fi všech dob. ()
Jeden z těch filmů, kterého je hodno brát jako historický odkaz a průkopníka vědeckofantastického žánru. Nadčasové téma knižní předlohy je bravurně převedeno do atmosférického utopického světa opic s jednoduchým, přesto stále aktuálním poselstvím. 9/10 ()
starej ale dobrej, trošku patetické kecy na dnešní mentalitu ale vyvážené dobrým střihem a spádem .. a proto - start serie ()
Krásné, jak si opice s člověkem náramně rozumí a doplňují se navzájem. "Nezáleží na tom, kde jsme, ale kdy jsme". Ztraceni v časoprostoru plus mínus někde uprostřed vesmíru. Zřejmě se zde jedná o nejstaršího žijícího lidského tvora, o kterém máme možné záznamy. A otázka, která trápí lidoopy již od nepaměti, dokázala by opice vyrobit mluvící panenku? Schaffnerovo dramatické dobrodružství z šedesátých let bylo jistě průkopnictvím a originalitou tehdejších dob kinematografie. Já jsem se s takovým pocitem bohužel neshledal.. ()
Strhující, originelní a znekliňující. zkrátka fenomenální! War. War never changes. ()
Skvelá adaptácia Boulleho románu, s výborne vypointovaným (dokonca dvojitým) záverom. Záver knihy ma šokoval tak ako neskôr záver filmovej adaptácie, a tu sa musím hlboko skloniť pred invenciou scenáristov, ktorí ponúkli síce len jeden, ale oproti románu zmenený záver, pôsobiaci však rovnako zdrvujúco. Hestona moc nemusím, ale zvládol to, "opice" sú skvelé, nakoniec Oscar za ne..., stavby síce nesú známky "holywoodskeho manierizmu", ale ani dnes neurazia a dobre pomáhajú vytvoriť dojem inej civilizácie než ľudskej, skvelý hudobný soundtrack (videl som slovenskú premiéru v 1968 a hudobný podklad ma tak uchvátil, že som prvýkrát hľadal meno skladateľa). Na tú dobu úžasné zábery zo stroskotania vesmírnej lode, stavebne síce trochu v štýle technickej naivity z tej doby, ale vtedy to tak nevyzeralo a hlavne, už tam nedali ručičkové ciferníky, merajúce svetelné rýchlosti :). Remake ma ťažko sklamalo, tak ako to väčšinou býva pri snahe priživiť sa na úspechu prvotiny. Inak, podobný psychologický efekt ako v Planéte opíc, ale tentokrát pozitívny, mala aj česká Ikarie XB 1 v dokrútke pre USA distribúciu. ()
Planeta opic je na povrchu už zestárlé sci-fi, které svými tehdejšími kostýmy je lehce pro smích, na druhou stranu to je také promyšlený film, který počáteční výsměch sklízí ze stolu a konečný zvrat vysvětluje vše. Během prvních deseti minut jsem byl filmu otevřený, bohužel však jsem se nemohl ubránit dojmu, že je to všechno až moc hloupé. Lidé putují vesmírem a někde v roce 3000 dorazí na planetu podobné Zemi. Tato planeta je posetá pouštěmi, lesy, džunglemi či vodními plochami, stejně jako Země, plus tu je dýchatelná atmosféra. Na této planetě však žijí mluvící opic, které se projíždějí na koních, mluví anglicky a používají střelné zbraně silně se podobajícím těm lidským. Celé toto sledování tohoto světa je prostě přitroublé, ale nezkušený divák, jako já, to sleduje a hledá v tom to, co film dělá tak ikonickým. Ono, tím, že je film tak starý, tak jsem si při něm jenom říkal, že je to starý film, měli malý rozpočet, a proto si nedovolili prořídit něco futuristického či něco, co by se od té lidské společnosti trochu lišilo. Naprosto jsem ignoroval tyto dílčí detaily v domnění, že to tehdy kvůli penězům a tehdejší době nešlo, a proto to vypadá tak hloupé. Jenže ono to všechno bylo úmyslné a já si uvědomil, jaký idiot jsem byl, že jsem si to všechno neuvědomil. Doslova a do písmene do očí bijící vysvětlení všeho je přesto tak neviditelné. V průběhu sledování filmu jsem měl pocit, že je to poměrně dobré sci-fi a že v té době bylo daleko lepší, prostě už zestárlo. Jenomže jak přišel zvrat, tak veškeré námitky, které jsem k filmu ve spojitosti s worldbuildingem a idejí, že lidé v budoucnosti bojují na jiné planetě s opicemi, měl, tak byly pryč. Neříkám, že je to dokonalé sci-fi, přece jen mu drtivou kritiku odpustíte až s příchodem zvratu, což je na jednu stranu dobře, ale i lehce chyba. Film se drží lepšího průměru a každou minutou se to zlepšuje, bohužel však divák sleduje poměrně dobrý film a až na konci tento film vyskočí o level víš, a divák si uvědomí, že to špatný film není. Sice tu vychvaluji pouze a jen zvrat, který všechno zachránil, ale on i ten příběh filmu není k zahození´. Ano, může se to zdát všechno už moc staré a k smíchu, ale třeba scéna ze soudní síně patří mezi nejlepší části filmu. Člověk tu nemá žádné práva a vše, co řekne, je otočeno proti němu, což můžeme trošku vidět i dnes. Jednotlivé dialogy, kde už jde do tuhého a řeší se tu osud našeho hrdiny, tak jsou zajímavé, ale vše vyvrcholí až ten dokonalý zvrat, který film povyšuje. Děj je sám o sobě celkem dobrý potažmo i dialogy, ale vše stojí na tom zvratu, který, jak říkám, vše vyzdvihuje a bez něj by to byl pouze celkem dobrý film. Na druhou stranu příběh je konzistentní a dokáže stát sám o sobě, akorát ten zvrat tomu dává to, co příběh zpětně nakopne. Přesuneme se k hereckým výkonům, kde asi jediná chvála pochopitelně půjde Charletonovi Hestovi, který tu dokázal předvést beznadějného a agresivního člověka, který se z planety za každou cenu musí dostat. Z technické stránky se vrhneme na výpravu, kde musím tvůrce pochválit za občasně pěkné scenérie. Kamera tu je místy kvalitní a zaujme. To samé platí i o hudbě s tou výjimkou, že je po celou dobu velmi dobrá a ne jen výjimečně. Chvála musí jít i maskám, kde se maskéři opravdu vyřádili a toho Oscara si zasloužili. Vím, dnes už tyt masky vypadají směšně, zvlášť když by se dnes použilo cgi, které by vykouzlilo daleko lepší výsledek. Jenže tenkrát bylo cgi v plenkách a maskéři tuto pozici zastávali místo nich. Na tu dobu se jedná o opravdu kvalitní práci maskérů, kterou chválím. Celkově se jedná o ikonické sci-fi, které se v průběhu reflektuje, jako „jen“ dobré sci-fi, které však s příchodem zvratu vše objasňuje a většina mé kritika šla s tímto zvratem pryč. Btw se podle mého názoru jedná o jeden z nejlepších filmových zvratů historie. Známka: 8/10 () (menej) (viac)