Réžia:
Veljko BulajičKamera:
Jan ČuříkHrajú:
Christopher Plummer, Florinda Bolkan, Maximilian Schell, Irfan Mensur, Radoš Bajič, Jan Hrušínský, Branko Đurić, Libuše Šafránková, Ivan Vyskočil (viac)Obsahy(1)
Historická filmová freska popisuje události, které bezprostředně předcházely první světové válce a staly se záminkou k jejímu vyvolání. V létě 1914 pořádá rakousko-uherská armáda rozsáhlé manévry nedaleko hranic s nepřátelským Srbskem, na území Bosny, která se před několika lety stala součástí mocnářství. Následník rakouského trůnu František Ferdinand d’Este se jako vrchní inspektor rakousko-uherské armády chystá odjet do Bosny i se svou ženou Žofií Chotkovou. Zatímco František Ferdinand se pře o detaily se svým strýcem, císařem Františkem Josefem I., připravuje se proti němu atentát. Bosenští nacionalističtí vlastenci, kterým se podařilo emigrovat do Srbska, se cvičí v používání střelných zbraní a granátů. Trojice mladých bosenských Srbů Gavrilo Princip, Trifun Grabež a Nedjelko Čabrinović se poté vydá na dlouhou a nebezpečnou cestu do Sarajeva, kde má František Ferdinand svou cestu ukončit. Jejich cílem je pouze svrhnout tyrana a pomoci tak Bosně k nezávislosti. Jenže situace mezi evropskými mocnostmi je už několik let napjatá právě kvůli jejich územním nárokům na Balkánu. Čin, který se nakonec podaří dokonat Gavrilu Principovi na Appelově nábřeží v Sarajevu 28. června 1914, se tak stane záminkou pro rozpoutání první světové války, největšího válečného konfliktu v dosavadních dějinách. (TV JOJ)
(viac)Videá (1)
Recenzie (48)
Poměrně věrná rekonstrukce atentátu na následníka Rakouko-Uherského trůnu. Událost, která akcelerovala situaci v Evropě a zapsala se do dějin. Gavrilo Princip je dodnes uzáván ve své vlasti jako hrdina...jinde spíš jako vrah a Ferdinand D'Este je možná zase ne úplně právem označován za člověka bez jehož smrti by válka nebyla. Herecké obsazení sedlo poměrně věrně, jenom česká účast je zde opravdu na vedlejší koleji. Jako snímek pro výuku dějepisu naprosto ideální. ()
"Ten, kto chce žiť, musí umrieť, kto sa nebojí umrieť, bude žiť naveky." ___ Tvorcovia nezabudli na nedobrý vzťah Františka Jozefa a Františka Ferdinanda, ale pozabudli na to, že bol antimilitaristom. Jediným argumentom proti útoku Rakúsko-Uhorska na Srbsko a Čiernu Horu v tomto filme má byť existencia Ruska – čo celkom prekvapuje u juhoslovanského filmu... ()
Libuška je krásná, Fišerova hudba také. Film je natočen rutinérsky, bez špetky napětí, nudně, nezajímavě. Korbelář je sice dokonale obstarožní císař, ale musím konstatovat, že právě tohle jsem vidět nepotřebovala. Zcela popravdě jsem si jista, že celý tento nepovedený film jsem vidět nepotřebovala. Očekávám, že velmi záhy si z něj naprosto nic nebudu pamatovat. ()
Sice bych si odpustila většinu těch malých rolí, které sehráli Češi, melancholickou Šafránkovou, Švandovou do větru a zejména tápajícího Hrušínského nebo tradiční Skořepovou v komparzu... Naštěstí vše důležité ale hraje zahraničí a Korbelářův ideální František Josef už lépe zapadá do typizace v čele s Plummerem a Bolkanovou a takový Nedbal v pozadí taky neurazí. Jinak bych se spíš zamýšlela nad vývojem filmové spolupráce ČSR a Jugošky, než nad čímkoli jiným. Ještě v 50. letech se jezdilo s Hvězdou na jih nebo se v Praze plnila Tři přání a teprve Atentát na d'Esteho připomíná velkofilm. ()
Slušný juhoslovanský film, ktorý sa snaží zmapovať situáciu v rebelantskej Bosne až po atentát na následníka R-U trónu. Na socialistickú Juhosláviu naozaj slušné aj obšírne podané. Ale verím tomu, že keby sa do tohoto námetu pustili niektorá zo západných kinematogriafí, malo by to viac šťavy. Obsadenie hviezdneho Plummera bol výborný krok a posunul film do vyššieho levelu, niečo podobne sa Juhoslovanom podarilo o 12 rokov neskôr, keď bol do filmu Útěk ze Sobiboru prizvaný Hauer. Florinda Bolkan vcelku tiež splnila rolu peknej arcivojvodovej manželky. Škoda, že aj druhá strana (rebelanti) nemala tiež nejakú hviezdu alebo aspoň hviezdičku, pretože tú tvoril zväčša slabší mladícky ansábel. ()
Galéria (19)
Zaujímavosti (1)
- Filmovanie prebiehalo v Konopišti, Prahe, Hlubokej, Sarajeve, Zvorníku i Belehrade. (dyfur)
Reklama