Réžia:
Edward BergerKamera:
James FriendHudba:
Volker BertelmannHrajú:
Felix Kammerer, Albrecht Schuch, Moritz Klaus, Aaron Hilmer, Adrian Grünewald, Edin Hasanović, Daniel Brühl, Devid Striesow, Sebastian Hülk, Andreas Döhler (viac)VOD (1)
Obsahy(2)
Sotva sedmnáctiletý Paul jde za první světové války bojovat na západní frontu. Naverbovat se nechal s nadšením, to se ale v brutální realitě zákopů rychle vytrácí. (Netflix)
Recenzie (651)
Film, který tato doba potřebuje. Skvělé zpracování bez wokeshitu a z produkce Netflixu. Tomu se říká oxymoron... Německé vyobrazení Velké války mi bylo blízké svou surovostí, výpravou i postavami. Mírný odklon od předlohy směrem k protiválečnému pojetí byl správný a dnes zvláště potřebný krok. ()
Parádní ztvárnění války, které je až moc reálné a za to místy dechberoucí. Felix Kammerer strávil snad půlku filmu s bahnem na obličeji. Výborná kamera, hudba a celkově produkce. Mohlo to být klidně kratší o pár scén, ale nevadilo mi to. Knihu jsem nečetl, a tak to hodnotím jako film bez předlohy. Původně jsem chtěl dát 4 hvězdy, ale dávám 5, protože ta snaha tu opravdu byla a povedlo se. ()
Tak to prosím má s předlohou od Erich Maria Remarqua společného jen to bahno, zákopy a jméno hlavního hrdiny...Nečekám ani že bude režisér používat celou předlohu ale toto bylo očividně nízkorozpočtové až běda...Upoutávky byli fakt super ale nemůžu se ubránit dojmu že je to tak trošičku propaganda jako dnes snad každý druhý film..Němci se už po třetí za 120 let pokoušejí zkurvit evropu a tento film jen dokazuje jak je tento v uvozovkách demokratický systém nebezpečný díky několika fanatickým idiotům..Všiml si někdo vůbec kolikrát ve filmu padlo slovo sociální demokracie?? Fakt fuj hnůj. ()
Dejme tomu, že mělo jít o adaptaci románu německého veterána první světové války Ericha Marii Remarqua, OK. Pak už tady ale nemáme prakticky nic, co bychom v podobně laděných snímcích již 100x neviděli. Takže by se s nadsázkou dalo říct, že to nejatraktivnější, na celých více než dvou hodinách, je samotný ikonický název. Divákům se dostane prakticky jenom pohledů do zákopů. Zákop, bahno, Felix Kammerer, zákop, bahno, Felix Kammerer, zákop, bahno. Chybí jakýkoliv děj mimo samotné válčení – chybí další výrazná postava, nemluvě o to, že ani o té hlavní se toho moc nedozvíme – chybí emoce – chybí devadesát procent stran knihy. Průměrný válečný film. ()
Možná zaujme mladou generaci svým vizuálem, ale to je asi tak všechno. Celý film je prázdný, režie je strašně zmatečná a hlavně film není moc zajímavý ani zábavný. Obě předchozí verze jsou klasiky. Toto je jen průměrný válečný snímek z Velké války. ()
Plytké jak celá Netflix produkce. A to se ani nesnažím porovnávat s legendární předlohou, jinak by ještě muselo být o hvězdu míň. ()
Popisovat příběh krásné knihy škoda není, ale popisovat příběh tohoto filmu by škoda byla. Film je zhruba předloze tak podobný jako Jáklův Jan Žižka skutečnému Žižkovi. Z románu Remarquea tu najdeme maximálně jen postavy, nic jiného. Možná ještě bitevní pole. Absence klíčových momentů předlohy je neomluvitelná. Kde je Kantorek (on tam sice byl, ale to se nedá ani počítat)? Kde je výcvikový tábor (to myslíte tu chůzi na bitevní pole)? Postavy v tomto filmu jsou ještě prázdnější než vakuum (a to je, co říci). Bez duše. Remarque v knize stvořil postavy, které měly duši a daly se od sebe rozlišit. Tady to jsou prázdné figuríny, které cosi povídají. Od toho, kdy se ve filmu objevil nápis O OSMNÁCT MĚSÍCŮ POZDĚJI, jsem absolutně nevěděl, kdy se příběh odehrává. Zmatenost samotného vyprávění mě tedy dosti překvapila. Hudba místy až moc připomínala Nolanův Dunkerk. Abych jen nekritizoval, tak film je velmi hezky natočen. Kamera je skvělá. Práce se světlem taky. Střih občas hodí nepochopitelné scenérie, což jsem doopravdy nechápal, jinak byl dobrý. Na závěr: Film je děsná 2,5 hodinová nuda, která pohřbila jednu z nejkrásnějších knih, co jsem četl. Ale aspoň na tomto filmu byly vidět peníze, ne jako na Janu Žižkovi, kde se běhalo jen po lesech. Obrovské zklamání! ()
Dnes velmi oblíbený koncentrát,který ovšem již obsahuje jen velmi málo vitamínů.Takovou bahnitou krustu na xichtu svět neviděl!Generál Vzducholoď je mistrovská role! ()
Jako válečný film u mě na 4* ... ta děsivá hudba při útoku vojsk s plamenomety nebo při nájezdu tanků na příkopy a jak se pak valily vpřed ... mi doteď zní v uších ... ta hysterie, ta hrůza, ... děsivá atmosféra ... skvěle vykreslený kontrast bojiště a páprdů za stolem, co si jen hejbají praporkem ... ze snímku jsem cítil snad vše, i to bahno, které bylo všude ... tu bezmocnost, strach, zoufalost, ... a hlavně tu naprostou nesmyslnost a ke konci úplnou tragédii, která stejně nic nevyřešila ... naopak vše jen zhoršila ... lidstvo je hloupé a sebedestruktivní ... rozhodně nepouštět, když máte špatný den nebo se cítíte špatně naladěni ... tento snímek by vám dokázal vyvolat hlubokou depresi ... ()
Na Západe, ale hlavne vo svete (od I.WW a II.WW), sa nič nezmenilo. (Možno len toľko, že máme oveľa ničivejšie a smrteľnejšie zbrane.) Je to krutá a emocionálna jazda počas tých cca 140 minút, kde napodobnenie bojových miest a prostredia v podstate nemá chybu. Debutujúci Felix Kammerer má nadpriemerne predstavenie. Film však mám niekoľko nedostatkov, medzi inými, ako tu viacerí spomínali, aj to, že jednotlivé dialógy medzi postavami, nie sú dostatočne vypracované. Edward Berger (nielen v úvodnej scéne) sa snaží napodobniť Spielberga, ale dokáže ho len (trochu) priblížiť. Novodobá filmová verzia svetoznámeho románu sa možno nevyrovná predchádzajúcim „filmovým pokusom“, ale z technickej a vizuálnej stránky nie je čo vytknúť. Tvorcovia sa nemajú za čo hanbiť. P.S.: Po dlhom dobe film, kde Netflix dobre odhalil svoje investície. Osobné hodnotenie: 80% (****) ()
Vojna je hnusná vo všetkých podobách. Tu som našťastie už zabudol, o čom bola knižná predloha. Ale aj po vyše tridsiatich rokoch si pamätám. že ma to dostalo.. ()
Chybí tomu sice patos, ale jinak je to přehlídka žánrových klišé a celkově snímek, který nemá čím strhnout či uchvátit... 60% ()
Na západní frontě klid je slavné dílo, které asi každý člověk procházející současným českým vzdělávacím systémem zná. Dá se totiž bezpečně zařadit do kolonek typu "válečná próza", event. "protiválečná próza", "literatura 20. století", "německá literatura", "díla ztracené generace", apod. S knihou si vystačíte na několik maturitních otázek a asi právem patří do tzv. "povinné četby", což už je termín dnes trochu vyčpělý, nicméně věřím, že většině lidí stále řekne to podstatné. V první řadě je to ale velmi dobře napsaná Remarqueova kniha, v níž zúročil svůj spisovatelský um a osobní prožitek ze zákopů (a lazaretu) první světové války. Kniha se právem stala velmi populární, a to nejenom mezi čtenáři, ale také mezi filmovými producenty. Aktuální filmová verze nese pořadové číslo 3. Tu první, ještě černobílou, natočenou před druhou světovou válkou v roce 1930 v USA jsem neviděl. Druhou z roku 1979 už ano, a to hned několikrát. Knižní předlohu respektuje, v klíčových momentech je nepatetická, dokáže šokovat a přesvědčivě poukázat na absurdnosti války. Nu a teď tu máme verzi třetí z produkce streamovací společnosti Netflix, které se zhostili Němci. Film měl určitě dobrý rozpočet a je to na něm znát. Bitvy vypadají náležitě "velkolepě", nicméně mně osobně spíše připomínali "válečné porno", tedy touhu ohromit za každou cenu i na úkor jiných věcí. Za největší negativum, ale považuji to, že autoři filmu si z knihy vypůjčili jen ústřední zápletku a (některé) hlavní postavy. Na tuto kostru si poté navěsili svůj příběh, respektive jiné příběhové roviny. To mě upřímně trochu šokovalo (v negativním slova smyslu). Zmizela tak scéna z výcviku (tomu bylo dáno jen jedno pochodování ze základny), takže i celý kaprál Himmelstoss a není tam tak jeho pozdější přesun na frontu, který úžasně ukazuje zbabělost podobných "hurávlastenců". Rovněž chybí návštěva domova z fronty, ten pocit, že si s přáteli, rodiči už nemáte co říci a opravdovou rodinu máte tam v zákopech zůstal trestuhodně nevyužit a ve filmu je odbyt jednou větou při konverzaci na polním záchodě. O podivně naroubované scéně diplomatů, kteří jedou dojednat příměří se raději zmiňovat nebudu. Smutné. Našince tak může potěšit aspoň sbírka záběrů z nichž lze vytušit, že se točilo "u nás". Mně osobně vykouzlil příjemný úsměv na tváři záběr z Jindřichovy skály s výhledem na Brdy. Tak aspoň něco. Ve výsledku to vyloženě špatné není, nicméně kdyby do toho němečtí tvůrci šli rovnou s tím, že nedělají adaptaci knihy, ale nazvali film např. "Poslední dny války", vypustili jména knižních postav a pár ikonických scén (boj s Francouzem v díře po výbuchu), tak by to asi bylo lepší. ()
Pustil som si to s tým že to bude len ďalší vojnový film. A mňa vojnové filmy nebavia. No hneď po prvej scéne som nemohol odpútať oči z obrazovky, kvôli tomu jak nádherne to bolo natočené. Kameru v tomto filme proste vychválim najviac. Fakt nádherné. Ako obrazy. Ale aj mimo toho, bola dobrá aj výprava s myšlienkou a témou. Ten cyklus smrti vojaka pre nič. No len občas to bolo nudnejšie. ()
Ach, ta nádharně zlověstná a někdy až nelibozvučná hudba, která celým filmem provází. Přijde mi, že jen málokdo by dokázal těmi pár jednoduchými tóny vyjádřit všechno, co v sobě tenhle film a potažmo příběh nese. Děsivě nesnesitelný pocit bezmoci vojáka ve válce a zároveň nepříjemné uvedomění si celé její zbytečnosti. ()
Jasně, staré známé rčení, že kniha je vždy lepší než film. To bych ještě pochopil. Co však nekvituju je, že tvůrci nějak nepochopili poselství klasiky od Remarque. Totální absence buzerplacu a kaprála Himmelstosse plus totálně vycucaný a odlišný konec, který měl být poselstvím všem, kteří tak rádi melou hubou a posílají lidi na jatka, aby si s pýchou leštili frčky na ramenou. Těšil jsem se, fakt že jo. Kamera, hudba a výprava pěkná. Ale hlavní hrdinové, jenž ztvárnili Bäumera a Katczyńského v této verzi, mi sympatičtí nebyli. Tak jako tak, televizní klasika z roku 79 točená v tehdejší ČSSR pro mě stále lepší. A nemyslím, že by za mého života byla natočena ještě nějaká verze nebo seriál, kdy bych padl na kroky. I tak, na tři pecky to je. Ale škoda toho konce, škoda. To snad nikdo nemohl myslet vážně. ()
Velmi syrové a věrohodné zobrazení válečných zákopových hrůz prvního světového válečného konfliktu. Filmů o WWI jsem sice tolik neviděl ale tento patří rozhodně k těm nejlepším. Motivuje mě k přečtení knižní předlohy. ()
S knižní předlohou a jejím základním vyzněním to moc společného nemá a v tomto směru (a vlastně i celkově) zůstávají předchozí dvě filmové verze nedostiženy, ale jako válečný film z První světové a navíc z pohledu německé strany, je to hodně dobré a zobrazené hrůzy zákopové války jsou natočeny hodně syrově a uvěřitelně, takže za mne spokojenost. ()
Snaha vypnit prázdnotu postav brutálními scénami vede jen k další nenaplněnosti filmu,který se tak stává jen syrovou sérií často zbytečné surovosti. V polovině filmu se omrzí i tyto scény. Remarqueho příběh je natolik upozaděn, že pokud bych se nedočetla o jeho předloze, nikdy bych ji nerozpoznala. Herecké výkony jsou křečovité, postavy nedostaly žádný prostor a v druhé polovině filmu občasné dialogy nabývají až parodického nádechu. Aktéři z neznámých důvodů a zcela zbytečně, vzhledem k syrovosti scén, silně přehrávají. ()
Spoiler. Na dokonalou knihu film samozřejmě nemá. Ale teď budu hodnotit samotný film. Velmi mě upoutala hudba, která mě při prvním poslechu překvapila. Téměř do samého konce filmu jsem přemýšlela, jestli se sem hodí nebo ne. Na konci jsem zhodnotila, že se mi vlastně líbila. Ale nejvíc tu jde samozřejmě o myšlenku, že VÁLKA JE NAPROSTÁ PIČOVINA, HNUS, ZBYTEČNOST, NECHUTNOST a spousta dalších škaredých hanlivých slov. Film ukazuje hrůzu války a její absurditu. Přesně popisuje moje myšlenky a názory. Nechápu, jak si může někdo usmyslet, že chce válčit (ať už kvůli území, bohatství, cti), nahnat svobodné, obyčejné lidi do války a sám si sedět ve svém luxusním sídle a dívat se, jak za něj člověk z masa a kostí bojuje. Což byla přesně jedna ze scén, které mi ve filmu nahnaly husí kůži. Jako kdyby snad člověk neměl žádnou moc, svobodu. Stejně tak školka plná mrtvých dětí, řezání končetin pilkou, umírání kamarádů, sbírání známek mrtvých vojáků, kapitulace nad tím vším. Někomu mohla přijít dlouhá scéna, kdy Paul zabil francouzského vojáka. Podle mě to bylo naprosto dokonalé. Dělá to ze slušných lidí se svědomím vrahy slušných lidí se svědomím. A paradox, že Paul zemře minutu před ukončením války… Přesně tohle film ukazuje. Přesně nad tímhle by se všichni měli zamyslet. Přesně tohle se přeci nesmí stávat. Asi málokterá žena (jestli vůbec nějaká), pochopí tu mužskou ješitnost a cit pro čest, aby dobrovolně šli a nechali se pozabíjet pro nic za nic. Proto mi bylo naprostou záhadou veselí a odhodlání chlapců, kteří dobrovolně (v první vlně) narukovali a nechali se odvézt do té špíny, hladu, smradu, zimy, dřiny, smrti. Nejlepší ukázkou absolutní lidské bezmoci a absolutní stupidity je válka ve Vietnamu, kdy v USA byli LOTERIÍ vybírání chlapci, kteří půjdou na smrt, aniž by věděli proč, aniž by to mělo smysl, aniž by s postoji souhlasili. Jen kvůli vyšším cílům vyšších vrstev. Proč si to jako lidstvo děláme a proč to pořád prochází? ()
Reklama