Réžia:
William FriedkinScenár:
William Peter BlattyKamera:
Owen RoizmanHudba:
Jack NitzscheHrajú:
Ellen Burstyn, Linda Blair, Jason Miller, Max von Sydow, Lee J. Cobb, Kitty Winn, William O'Malley, Jack MacGowran, Barton Heyman, Peter Masterson (viac)VOD (1)
Obsahy(2)
Regan je dcerou slavné a bohaté herečky. Protože na ni matka nemá čas, tak si ani nevšimne, že se dceřino chování pomalu začíná měnit. Mluví sprostě a obličej se jí křiví do děsivého šklebu. Matka vezme dívku na lékařské vyšetření. Po sérii velmi podrobných vyšetření jsou lékaři bezradní. Dívčin stav se stále horší a teď už napadá i své okolí. Hlas se jí mění a ona komunikuje se svým okolím démonickým hlasem. Jeden z lékařů přijde s návrhem obrátit se na církevního specialistu, exorcistu. Matka to zprvu považuje za hloupost. Když se dívka změní v ďábelskou stvůru, která zabije jejího přítele, nezbývá jí nic jiného než se obrátit na vymítače ďábla. (TV Nova)
(viac)Recenzie (906)
Myslím, že tento horor (zdráhám se to slovo použít ve spojení s tímto výplodem) si nic jiného než čistý odpad nezaslouží, ale za pár sekvencí, z nichž je cítit potenciál, bude tento film potupě ušetřen. Z nějakého, pro mě doposud utajeného důvodu, je tento film řazen ke špičce hororového žánru a honosí se přívlastkem kultovní. Nicméně, nebyl schopen za celé dvě hodiny, co jsem ho sledoval, ani na jednu jedinou vteřinu (!) mě vyděsit, nebo u mě vyvolat špetku napětí. A to s klidným svědomím vyloudily i horory, které jsou tu naopak řazeny k velmi podřadným. Tento horor nabídl čistou, koncentrovanou nudu naředěnou hrachovou polévkou, kterou Ellen Burstyn posedlá Satanem kolem sebe bravurně zvrací. Opravdu příšerný film a znovu se ptám. Co mě, prosím pěkně, na tomto mělo vyděsit?! ()
Ja teda krucifix nepouzivam... ()
Najdesivejší film všetkých čias. ()
I na dnešní poměry šokující a kontroverzní dílo s několika nezapomenutelnými drastickými scénami. Jednoznačně nejlepší a nejvlivnější "vymítačský" horor všech dob. Pološílený génius William Friedkin se tady nepáral s nikým a s ničím a výsledek je díky tomu unikátní, dech beroucí a nadčasový. 90 % ()
1) Hodnocení i komentář se vztahují k Director's Cut verzi. 2) Komentář může obsahovat náznaky spoileru. Předně mě trochu mrzí, jak Exorcista s fenoménem "posednutí" pracuje - používá ho pouze jako prostředek k navození hororové atmosféry, ale nevěnuje se jemu samotnému, otázkám "proč", "jak"; přitom by fabulace na toto téma film obohatila. To jsou ale kdyby, snímek, jejž tu máme, je pro mne zajímavou směsí áčkové a béčkové podívané. Pominu-li úvodní příšerně rozvleklou půlhodinu, tak scény odehrávající se obrazově mimo pokoj, u nichž pouze slyšíme a tušíme, co se v něm děje, jsou vynikající a pocit z nich bych - když ne jako strach - označil jako silnou úzkost. Za kvalitní považuji i verbální interakci s oním stvořením, problém však nastane, když se nám ono rozhodne předvést něco ze svých trikových kreací. Úzce to souvisí i se značnou nerafinovaností, kdy od počátku víme, na čem jsme, a není ponechám žádný prostor pro spekulace či představivost. Osobně jsou mi proto sympatičtější filmy balancující na prahu (ne)reality než dlouhý záběr na vtěleného satana, který slézá v poloze "most" po schodech, otáčí hlavou o 360 stupňů, plyve sliz či poletuje i s postelí po místnosti. Atmosféře by prospělo, kdybych tyto věci pouze tušil nebo pokud by byly ukryty ve tmě. Tohle pro mne byl zvláštní pocit, který mi pravidelně připomínal, že stále jen sedím na posteli ve svém pokojii. Hodnocení momentálně je jaké je, ale jsou-li mé informace o Director's Cut správné, je možné, že se po zhlédnutí původní verze o jednu hvězdu zvýší. Prozatím silné ***. ()
Skoro před dvěma lety jsem si sedl ke svému monitoru s tím, že se podívám na naprostou hororovou klasiku, za jakou je film Exorcist považován. Trochu mi to přišlo jako ostuda, že dřívější zhlédnutí takovéhoto kultu se mi "úspěšně" vyhýbalo, ale co se dá dělat, filmů je tolik, mnoho z nich se proslavilo a vidět je všechny zkrátka nejde. Já si ale konečně našel čas, začalo to vykopávky v severním Iráku, po deseti minutách přešlo do Georgetownu, kde se odehrává převážná část děje okolo mladé dívenky Lindy Blair a její přeměny v antikrista. Po prvním necelém zhlédnutí viděna pouze hodina a pouze začátek její přeměny. Proč? Režijní mdlé tempo by nebyl hlavní problém ale zpracování děje je naprosto jednotvárné a nudné. Můj pohár trpělivosti tudíž po hodině přetekl, film vypl a vyndal z mé mechaniky a řekl si, že se podívám na zbytek někdy příště (myšleno do týdne). Realita se nakonec ukázala úplně jiná, z týdne se staly necelé dva roky a dal si repete s tím, že pokud číše opět po hodině přeteče, na její místo postavím třeba sklenici nebo jinou nádobu, do které se zkapalnělá nuda bude dál hromadit. Hlavně abych to už konečně viděl celé! Tentokrát jsem už věděl do čeho jdu a lépe se na to připravil. U záchvatů Lindy Blair či nuceného promlouvání s ďáblem v ní přišlo opět spolehlivé pousmání, žádný strach či napětí ve mně neproudilo. Tam kde jsem to minule vzdal se tentokrát po hodině sledování pohár naplnil překvapivě jen do poloviny, výrok o husté atmosféře zatím v nedohlednu. William Friedkin je prostě režijní zelenáč, a těžko s tím scénáristi něco udělají, když mi o moc lepší nepřišli. Od něj si musím ještě sehnat snímek Sorcerer, jenž je remakem jiného, mně viděného filmu, který na režijní vedení právě doplatil. Porovnání těchto dvou kousků by tím pádem bylo velice zajímavé. Ale zpátky k tématu, zatím to po hodině vypadá, že Exorcist těží čistě z hereckých výkonů v čele s výbornou Ellen Burstyn, která svůj obrovský talent ukázala až s přelomem milénia. Ve druhé hodině zase spolehlivá nuda, ve které se dění plácá jako velryba, která uvízla na mělčině. Samotné vymítání je pak k smíchu a dokola opakujicí se hláška "Přikazuje ti to Kristova moc!" jako zaseknutá deska celou minutu, působí velice groteskně. Kaskaderská scéna po vymítání je velice nevěrohodná a její nucenost se přesně zkutálet v ose je jen k dalšímu pousmání a zatloukání hřebíčku do rakve. Kdo toto dílo označuje za nejlepší horor, tomu se já jen směji. Exorcist totiž nefunguje ani jako hororová komedie, na to je sakra málo vtipná. [4/10] (Hoya Productions, Warner Bros.) (Metrocolor /// Produkce: William Peter Blatty /// Scénář: William Peter Blatty podle vlastního románu /// Kamera: Owen Roizman, Billy Williams /// Hudba: Jack Nitzsche, David Borden, George Crumb, Hans Werner Henze, Mike Oldfield, Krysztof Penderecki, Anton Webern /// Oscar: William Peter Blatty (scénář), Robert Knudson, Christopher Newman (zvuk) /// Nominace na Oscara: William Peter Blatty (nejlepší film), William Friedkin (režie), Ellen Burstyn (herečka), Jason Miller (herec ve vedlejší roli), Linda Blair (herečka ve vedlejší roli), Bill Malley, Jerry Wunderlich (výprava), Owen Roizman (kamera), John C. Broderick, Bud S. Smith, Evan A. Lottman, Norman Gay (střih)) [1001 FILMŮ, KTERÉ MUSÍTE VIDĚT, NEŽ UMŘETE] () (menej) (viac)
Asi mě taky posed démon, protože s tou holčičkou máme stejně zelený ksichty - já především v sobotu ráno po pátečním večeru. To by bylo... Takže! Mé očekávání bylo nad všechna očekávání, myslel jsem si, že se poseru strachy a tím vypustím "své" démony, nikoli. Prdelka zůstala čistá, slipečky pouze standardně očárkované... ()
Horor, ktorý musel vo svojej dobe vyvolať búrlivé kontroverzné reakcie. Film ako horor stále výborne funguje, nezabudnuteľný je predovšetkým záverečný exorcizmus. Je zamyslením sa nad upadajúcim postavením cirkvi v modernej spoločnosti, je zdôraznený kontrast medzi vedou (medicínou) a nadprirodzenými fenoménmi. Spolu s De Palmovou Carrie vrchol hororového žánru (nielen) sedemdesiatych rokov. VIDENÉ ZNOVA 10/23: Na veci sa nič nemení, ide určite o jeden z pilierov hororovej kinematografie a nikdy sa na tom ani nič nezmení. Človek sa ale ešte zamyslí aj nad ďalšími tematickými okruhmi ukrývajúcimi sa pod dnes už prevarenou nadprirodzenou zápletkou. ()
Tenhle film psychologicky rozkládá. A to především v úvodních patnácti minutách s Maxem von Sydowem, kde nepadne ani slovo anglicky. Jakmile se děj přesouvá do Ameriky, tempo hodně zpomaluje. Podle mého bylo příliš prostoru vědováno otci Dimimu a ke konci už se prostě nestíhalo. Docela ráda bych viděla Director's Cut. ()
jeden z najlepších amerických hororov, aké kedy boli natočené, super atmosféra, fajn muzika a tá malá to zahrlala mrazivo. na také ľahšie sledovanie na večer celkom dobré ()
Spoilery! Na spoustě starších filmů je znát, jak se na nich vyřádil zub času. Vymítač ďábla je ovšem zářná výjimka. Snímek i po neuvěřitelných 46 letech působí neuvěřitelně moderně a především se mu daří mezi horory věc takřka nevídaná, stále dokáže vyvolávat mrazení v zádech a snad i trošku děsit. Mimořádně kvalitní práce a lehce nadčasová záležitost. Pochvalu si určitě zaslouží i masky, protože se podařilo namaskovat ďáblíka velice obstojně. Potěšila mě i absence happyendu. Přetrpíte-li nepříliš záživných 45 minut v úvodu, tak na vás bude čekat příjemná odměna. Slabší 4 kousky. ()
Tak jsem se dostal i k této hororové klasice, které jsem se dlouho vyhýbal. Ze začátku film působí dost nevinně a moc se tam toho neděje. Vše se změní posednutím mladé dívky ďáblem. Jako horor to na mě moc nepůsobí, ale beru, že to má své místo v historii kinematografie. Přesto, že celé posednutí je dost věrohodné, dnes už to místy vypadá lehce směšně. I tak to ale tehdy musel být kumšt to takhle natočit. Finále je celkem drsné. "Vem si mě!" ()
Po delší době jsem si zopakoval snímek The Exorcist.. to vše jen proto, abych zjistil, že zkrátka stále patří a bude patřit ke špičce světového hororu. Něco na svou dobu tak kontroverzního snad ani nikdo natočit už neumí. Zajímalo by mě, jak by si s tím poradil Kubrick. :) ()
Fucking classic. ()
Po mnohých rokoch som si pozrel Exorcistu ešte raz a bol som prekvapený že som mu kedysi dal zmierlivé tri hviezdičky. Som ateista a neobľubujem horory, takže aktuálne dve hviezdičky sú ocenením práce maskéra a kreácií detskej herečky i keď podstatné je, že poslúžili zlému účelu. Moja obyklá Šebkova otázka "A komu tím posloužíte?" ostane aj po záverečných titulkoch nezodpovedaná. ()
Kterému jinému filmu symbolicky věnovat 666 komentář, než klasice satanských filmů. Ačkoli uznávám jeho význam v historii žánru i vliv na jeho další vývoj a neupírám mu několik děsivých momentů, zejména těch postavených na spojení zvrhlostí a malého dítěte, jako celek u mě nikdy nefungoval. Nejen nedostatkem napětí a marnou snahou probudit strach, ale také pojetím posedlosti, které mi už kdysi připadalo takové kolotočářsky laciné a dnes, po letech, stáří filmu tenhle pocit ještě umocnilo. Totéž platí o snaze psychologického vykreslen postav, kterým jsem příliš nevěřil to, co se mi o nich Friedkin snažil říci (s výjimkou Maxe Von Sydowa, který byl jako Merrin úžasný). Mnohem lépe a působivěji s napětím, strachem, projevy posedlosti i psychologií postav pracoval třeba výborný Derricksonův film V moci ďábla. ()
Když jsem byl malej, měli jsme to na první VHS originálce co u nás vyšla. Český dabing nebyl ještě tak úplně přesnej, tak že jste slyšeli mluvit americký herce, ale dabing byl fakt výbornej. Když namlouval Jiří Pomeje toho ďábla, tím svým hlasem, tak zněl podobně jako když namlouval panenku Chucky :D Bylo to vtipný a zároveň dobře sprostý, potom co to vydali na DVD, dabing stál fakt za hovno a sprostý slova vynechali dementi. VHS dabingy byly prostě nejlepší ;) Jinak tohle je prostě hororová klasika, v tý době z toho museli bejt lidi fakt zesraný strachy :D Jinak herecký výkony skvělý. Linda Blair jako Regan výborná, na to že jí bylo teprve tak málo let, roli zahrála skvěle. Ellen Burstyn, Jason Miller a Max von Sydow taky podali vynikající výkony. Jinak jak se tam ukáže ve tmě ten ďábel, ten bílej ďábelskej ksicht - Tvář démona Pazuzu - Tak to byla fakt skvělá maska, ani jsem netušil že to je pod maskou žena :D Ďábla si zahrála americká herečka Eileen Dietz. Speciální efekty výborný, střih, kamera a hudba dobrá. Klasika mýho dětství. ()
Rozbeh to malo naozaj pomalý, ale dočkala som sa. Keď do mladej vstúpil diabol a začala stvárať všetky tie super kúsky, ale hlavne, keď sa jej zmenil hlas, tak to bola parádička. Film ma naozaj bavil. Ľudia v tom 73-om vraj omdlievali v kinách, tak to som vlastne rada, že som včera večer neomdlela aj ja. Kvalitný film so zaujímavým príbehom. Hodnotím pozitívne. ()
Začátek moc slibně nevypadal, protože se děj rozjížděl hlemýždí rychlostí a ještě navíc nudně, ale pak to začlo mít grády. Ta přeměna Regan v dábla, to její vrčení... z toho běhal mráz po zádech, ovšem až na naše exorcisty, kteří při pohledu na to znetvořené děvče reagovali docela v pohodě, což mi bylo dost proti srsti, co ovšem bylo u mě velkým plusem tak to byla hudba a závěr filmu, takže při rozhodování mezi 3 a 4* jsem se nakonec přiklonil k těm 4* a ani o chlup víc. ()
Strachy jsem se (naštěstí) sice neposral, nicméně do trenek jsem si samou radostí cvrnknul, to přiznávám. Tenhle snímek má i po 38 letech od svého vzniku stále co nabídnout a dokážu si i představit, že v době uvedení do kin to musela být nebývalá událost a lidé při projekcích omdlévali. Líbí se mi pozvolný začátek a fakt, že k „ problému „ se nejprve přistupuje s racionálním (věděckým, lékařským) postojem a až poté se přistupuje k samotné myšlence posedlosti ďáblem a následnému vymítání. Tomuto snímku nelze takřka nic vytknout. V prvé řadě je to mistrným způsobem budovaná a následně gradovaná ATMOSFÉRA, o které si valná vetšina dnešních snímků podobného ražení může nechat zdát. Snímek se navíc opírá o silný scénář, což je u těchto typů snímků věc nevídaná. O hereckých výkonech myslím netřeba jakéhokoliv komentáře. Ať už se jedná o Ellen Burstyn coby Chris MacNeil (matku Regan), Maxe Von Sydowa (coby fathera Merrina), Jasona Millera(coby fathera Karrase), či mladičkou Lindu Blair (coby Regan), jejíž schopnost otáčet umně hlavou by jistojistě ocenil i pan Berousek., popř. amerického „Vicenta Del Bosche“. Že před trénováním Realu Madrid (resp. španělské repre) pracoval coby policajt (detektiv) jsem věděl, ale že je takovým fandou do klasických snímků, to jsem netušil :-) Ta podoba s hercem Lee J. Cobbem v určitých rysech je až zarážející. To vše umně kočírující W. Friedkin. Jako bonus, pro fajnšmekry, legendární scéna. Kdo viděl, jistě ví, o čem je řeč. Pro ty, co doposud neměli tu čest, „malá“ nápověda s pouliční lampou. Jako pověstná třešínka na dortu, je tu potom velmi povedený průvodní hudební doprovod (po hříchu trestuhodně nevyužitý). Tak jsem si ho dopřával alespoň u závěrečných titulků. Co říci závěrem? The exorcist je (vrámci žánru) dodnes nepřekonané dílo, otec od kterého se všichni učili, leč kvalit předchůdce nikdy nedosáhli. Spíše než horor bych tento snímek nazval psychologickým (hororem), díky bravurně rozkryté psychologii postav, což je v tomto žánru věc ojedinělá. Řekněte upřímně, zažili jste někdy u hororu pocit, že ikdyž jste se „ netřásli hrůzou „ , na zážitku po skončení snímku, vám to zhola nic neubralo? Mně se to stalo třikrát v životě. Shodou okolností pokaždé v případě tohoto snímku. EDIT 10.10.2012 k prodloužené (BLURAY) verzi. Je zajímavé, že (prodloužené) verzi z roku 2000 se říká režisérská (komu je bližší- director´s cut). Spíše by se slušelo napsat: verze Billa Blattyma. Ne pokaždé, totiž více, musí nutně znamenat lépe. Souhlas s W. Friedkinem resp. J. Calleym, střižna tentokráte odvedla poctivou práci a snímku to, včetně (z)kráceného konce, veskrze prospělo. Těch 12 min navíc je víceméně kontraproduktivních, kdy dochází k (lehkému) rozmělnění atmosféry. Pravda, vyjma „pavoučí“ scény na schodech, která ale byla v roce 1973 odstraněna z čistě nedostatečných trikových možností, tj; neschopnosti zakrýt (vyretušovat) lana. A tak paradoxně scény z původ. (pracovní) verze, které bych já osobně uvítal v delší verzi, zůstaly pouze v bonusech, v podobě vystřižených scén, neboť se k nim nepodařilo vytáhnout dostatečně kvalitní zvukovou stopu. To v případě snímku samotného (resp. jeho převodu na BLURAY) v podobě zvukového vyčištění je tomu přesně naopak. Snímek tím získává nový netušený rozměr. Vypiplaná záležitost od prvního do posledního záběru. MASTERPIECE! () (menej) (viac)