Réžia:
Robert HosseinKamera:
Edmond RichardHrajú:
Lino Ventura, Jean Carmet, Michel Bouquet, Evelyne Bouix, Roger Hanin, Paul Préboist, Robin Renucci, Louis Seigner, Denis Lavant, Héléna Manson, Paul Pavel (viac)Obsahy(2)
Mnozí diváci se shodnou na tom, že mezi nejlepší představitele Jeana Valjeana patří Lino Ventura. Tohoto herce si vybral režisér Robert Hossein do své adaptace v roce 1982, kterou natočil jako film, jenž se v úpravě pro televizi vysílal jakou dvou či čtyřdílná série. Tedy stodvacet let po prvním vydání Bídníků (1862), které Victor Hugo dokončil v exilu po mnohaleté přípravě a předobrazech ve svých románech Poslední den odsouzencův a Claude Ubožák.
Hrdinou Bídníků je Jean Valjean, který byl poslán na galeje pro krádež chleba. Jeho trest, jenž byl navyšován marnými pokusy o útěk, vypršel po devatenácti letech. Snad by mu zbývala jen cesta zločinu, kdyby mu biskup Myriel neukázal správnou cestu. Z Jeana Valjeana se po letech tvrdé práce stává starosta a bohatý muž, který nikdy nezapomněl na svou minulost ani na toho, kdo jeho srdce otevřel lidství a soucitu s ubohými a bídnými.
(oficiálny text distribútora)
Recenzie (88)
Velmi sterilní adaptace. ()
ČESKOSLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: ČST 1 = 22.3.1989, réžia slovenského znenia = (ČST Bratislava) (4.1.2012) ()
Těžko hledat větší klasiku v literatuře nebo v následném filmovém zpracování. Navíc, když je do hlavní role obsazený Lino Ventura, který se pro roli hlavního hrdiny výjimečně hodí, lze očekávat kousek vskutku mistrovský. Režisér Hossein perfektně vystihl celkově ponurou atmosféru za současného zachování výpravné linie, výrazně se hlásící ke klasickému pojetí, než nějakým alternativním kreativám (viz seriál z roku 2000). To považuji v případě takového díla rozhodně za pozitivní, proto mu právem náleží nejvyšší počet hvězdiček. ()
V priebehu dvoch týždňov dvaja starí mizeráci v kine. Tak ale táto verzia bola od Gabinovej o dosť tvrdšia. Veľmi silný záver. Veľmi sympatický Lino. Cosette, ktorá stále vyzerala úplne nezaujoto, by som najradšej prefackala. Veľmi sa mi páčilo toto spracovanie, spomalené zábery spojené s pôsobivou hudbou. Spokojnosť. (Lumiere - 24.2.2014) ()
Asi nejlepší zpracování Ygova románu, kterému hodně pomáhá výborný Ventura v hlavní roli, a který naopak trochu sráží televizní produkce, hlavně u davových scén. Lepší mi přišla první část, kdy se Valžán teprve dostává do normálního života. Je tam víc zajímavých postav, jako je třeba matka Kozety (Fantýna), a emotivních momentů. Pařížská část mě až tolik nebavila, ale to není úplně chyba tohohle filmu, protože část se studenty a revoluci mne nebaví v žádné variantě zpracování. Nejvíc mne ale potěšilo to, že jsem konečně zjistil, proč ten Žavér tak po Valžánovi jde. Protože krátce po té události s knězem okradl kominíka. Nebo si to přinejmenším ten kominik myslel. Tohle mi buď ve všech ostatních zpracováních uniklo, nebo to vynechali, nebo nevím. ()
Hluboce podprůměrné! Všechno je na tomhle filmu mizerné: herecké výkony, hudba, střih. Mimochodem jaký smysl mělo to zastavování obrazu? Měla jsem dojem, že se dívám na nekvalitní dvd - a to už vůbec nemluvím o té trapné oslavě revoluce, ani ta se jim nepovedla - v tomto případě ovšem bohudíky! Zato patos by se mohl krájet! ()
Nezapomenutelný Joffrey de Peyrac mi vytřel zrak, jeho uchopení a ztvárnění literární klasiky Victora Huga mi po pravdě vyrazilo dech, v dobrém, jen v dobrém.. Sic si to místy přiohnul a něco i vynechal, nicméně na působivosti (pro mě) to ani za mák neubralo.. Lino Ventura jako Jean Valjean a Michel Bouquet v roli Javerta výborní, oba dva naprosto úžasní a strhující.. Jen si tak říkám, kdo by dnes trestal krádež bochníku chleba galejemi... ///// Po včerejším nádherném filmovém zážitku s Jeanem Gabinem jsem neodolala a tak nějak musela znovu kouknout i na Lina Venturu.. Jeho Jean Valjean je mi nejbližší, to, co má v očích, když se dívá na malou Cosettku, je slovy nepopsatelné.. A jak se mu ve vteřině promění výraz celého obličeje, když mluví s Thénardierem, to je něco neuvěřitelného.. Hodně silných momentů je podbarveno fantasticky zvolenou hudbou a já opět bezvýhradně přijímám tohle zpracování, slzy jako hrachy.. 03.12.2020 ()
Dobrý Valjean, dobrý první díl, ale kazí to neúnosně patetický druhý díl. ()
Hossein dokáže vytvořit místy pořádně působivou, mrazivou atmosféru. a některé pasáže jsou vskutku velmi povedené. Z příběhu je toho, ale dost vynechané. Pro mě velmi důležitý Thénardiér má dost málo prostoru (a hraje ho Jean Carmet, který se mi na to nehodí.) Ve druhé části se Hossein začne vyžívat v různých zpomalovačkách, flashbacích a podobných uměleckých záběrech. A takhle se podle mě Bídníci moc vyprávět nedají. Kdybych ten příběh neznal, asi bych se úplně ztratil a vůbec by mě to neoslovilo. Tak třeba závěrečná Valjanova smrt je ztvárněna možná zajímavě, kde je to dojemné shledání s Cossetou a Nicolasem? Kde Thénardierovo předání informací Nicolasovi, na základě kterých Nicolas pozná, že ho Jean Valjean zachránil? I Javertova smrt je ztvárněna možná zajímavě, ale divně. A taky je tam pořád tma. Asi pokus o temnou atmosféru, ale místy není skoro vůbec nic vidět. Ovšem, Lino Ventura hraje jako o život a Bouquet se pro tuto snad narodil. ()
Lino VENTURA - můj filmový idol. Drsný chlap pro drsné role, ale ! A tady je to ale... možná kdyby před ním tutéž roli nehrál Gabin, tak bych byla nadšena. Jenže Ventura ho nezastínil (ač se snažil) a já měla stále před očima jinou mimiku, jinou chůzi,jiný výraz zloby ve tváři. To se nedá naučit, to musí v tom herci být od Boha - a to měl právě Jean Gabin. ()
Velmi mě překvapilo jméno pana režiséra. Nemohla jsem uvěřit svým vlastním očím. Já ho mám totž zafixovaného jako toho charismatického muže s jizvou na tváři a pochroumanou nohou, který dobyl srdce krasné Angeliky. Lino Ventura byl úžasný, ale já pořád musím myslet na Jeana Gabina. Viděna dvoudílná verze, kterou uváděla ČT 1. ()
Já se přiznám, já Gabina vlastně nemám nějak ráda, pořád ho mám zafixovaného jako nerudnou osobu, na které ani fyzicky nic není:-) Proto se mi asi více líbilo tohle zpracování s Lino Venturou, kde úžasný Robert Hossein odvedl se svým týmem skvělou práci, za doprovodu velmi slušné hudby. ()
Ventura je podle mých představ nejvhodnější typ na Valjeana. Ani uhlazený, ani mladý, ani starý. Prostě Valjean. ()
Myslím, že v tomto případě nebude nekorektní, když pomineme Victora Huga i Jeana Valjeana, a zeptáme se pouze, proč obdivujeme a ve své fantazii hýčkáme Lino Ventruru. Ale ani zde neřekneme nic nového, budeme se za šos držet našeho pána a učitele Sigmunda Freuda: Lino Ventura jako prototyp otce (na fyzické úrovni) a boha (na úrovni psychické). Takového otce, který nám sice občas střelí facku nebo dá herdu do zad, ale na kterého se můžeme spolehnout, když se dostaneme do nějakého průseru (dále viz Sebrané spisy S. Freuda). Takovým dojmem působí Lino Ventura ve všech filmech, ve kterých hraje - a tak se tento dojem stává skutečným pojmem. ()
ocenenia : MFF Moskva 1983 - Špeciálna cena poroty za prínos kinematografii (režisér Robert Hossein) ()
Věčné spory o to, zda je lepším představitelem Valjeana Losna, nebo Mažňák, pardon Gabin, nebo Ventura, mě nechávají chladným. Když nebudu mít času nazbyt, klidně si pustím Augustovu verzi s Liamem Neesonem a skvělou Poledourisovou hudbou, když bude času dost, pak sáhnu po Bernardově adaptaci z roku 1934. Rozhodně ale znovu ne po téhle přeceňované verzi s televizním vzhledem a partou revolučně naladěných studentů zápasících věrohodněji s větrem než s vojáky na barikádě. ()
Pravděpodobně nejlepší filmová adaptace Bídníků, ve které režisér Robert Hossein zachoval snad všechny prvky Hugova románu. V kvalitním hereckém obsazení dominují Linu Ventura (podle mě typově i herecky dosud nejlepší představitel Jeana Valjeana) a Michel Bouquet (upjatý a nekompromisní inspektor Javert). Jediné, co mi trochu vadilo, byla absence notoricky známých dialogů (např. právě mezi Valjeanem a Javertem – i když se film díky hercům bez nich obešel) a až trochu přehnaně zobrazené utrpení na galejích (galejníci šlapající bosýma nohama v blátě by asi moc dlouho kameny netahali). Jinak sečteno a podtrženo – herci, kamera, výprava, dialogy, hudba, masky – všechno zkrátka vynikající. ()
Zrovna čtu knihu od Victora Huga Bídníci, kterou mám přes dvacet let doma a jelikož jsem viděl snad všechna filmová zpracování tohoto úchvatného příběhu několikrát, tak jsem čtení neustále odkládal.Přitom jsem si vzpomněl, že tenhle film jsem ještě nehodnotil. Film s tehdy oblíbeným Lino Venturou se mi asi líbil ze všech nejvíc,abych je mohl posoudit všechny, musel bych je vidět znovu. Hned se po jakýchkoliv Bídnících podívám v půjčovně. ()
Uz jsem videl Bidniky z roku 1958 a 1998 a musim rict, ze tito Ubozaci jsou s prehledem nejlepsi. Vzdy mam velkou radost, kdyz se mi pri sledovani vybavi, ze uz jsem film v detstvi videl, i kdyz jsem si pred zhlednutim myslel, ze je to vylouceno. Tech pasazi bylo mraky, ktere jsem mel v mozku prachem zanesene a najednou ozily. Uchvatne zpracovane dilo Victora Huga. Neni co vytknout, hudba, herci, atmosfera, styl vypraveni. Genialni dilo, je smutne videt TV program, jake vesmes braky vysilaji nase televize a takovy velkofilm tady neohodnotilo ani 500 lidi... ()
Ventura není Gabin a i když to bylo pěkně drsné a ponuré, ztratila tahle verze překvapení a novost oproti verzi z roku 1958. Příběh je to pořád pěkný, ale jelikož už jsem věděl, co jak bude, nedokázal jsem udržet pozornost, jak bych chtěl, a proto můžu hodnotit pouze lehkým nadprůměrem. 65% ()
Reklama