Réžia:
Petr JáklKamera:
Jesper TøffnerHudba:
Philip KleinHrajú:
Ben Foster, Sophie Lowe, Michael Caine, Til Schweiger, Matthew Goode, William Moseley, Roland Møller, Karel Roden, Werner Daehn, Kevin Bernhardt (viac)Obsahy(1)
Film inšpirovaný skutočným príbehom jedného z najväčších vojvodcov svojej doby, nikým a nikdy neporazeným Jánom Žižkom z Trocnova, ktorý sa stal vďaka svojim činom legendou. (Magic Box)
Recenzie (1 037)
Mnoho znamych hercov a zvucnych mien, ale ked popatram v pamati a hlavne v dejepise, tak mi historicke udalosti a toto spracovanie ukazuju rozpory nad ramec filmoveho zatraktivnenia. Netusim, nakolko to je dane paradnym rozpoctom, ci snahami prikraslit alebo "zasvinit" to viac, ako bolo nutne, ale rozhodne ma mnohe veci miatli, ci rusili. Zaver bol blockbusterovy, to hej a Ben Foster rozhodne cely film tahal prakticky sam. Cakal som vsak rozhodne viac. Sklamanie. ()
Působí to hrozně amatérsky. Jákl měl režii předat někomu schopnějšímu a prokázal by Žižkovi medvědí službu. Takhle po něm neštěkne ani pes. Bohužel. ()
Vlastně to nebylo tak zlý. Nečekal jsem moc, nedostal jsem moc… ale ani málo. Trochu to smrdí snahou vyrovnat se hollywoodské produkci, ačkoliv jsou mezery po celou dobu vidět a ikdyž by té úrovni člověk věřit chtěl, tak je z toho domácí česká filmařina pořád cítit. Rozhodně se na naše poměry přese všecko jedná o nadprůměr a film nenudí. Jako milý bonus potěšilo pár záběrů z domácího Kolína a dalších oblíbených výletních lokací. Nejvíc mě na tom ve finále štval asi ten dabing… český dabing českých herců v českém filmu je přeci jen trochu na palici, ikdyž beru v potaz všechny zahraniční okolnosti. ()
Ten film je natočený tak realisticky, až mi z toho bylo špatně. Z historického hlediska jsem se nic nedozvěděla. Jde o malou část jeho života. A pokud má zaujmout místo obsahu spíš vizuál, no, fanoušci hororu budou mít radost. ()
Hvězdu nad průměr přidávám za odvahu natočit Žižku "jinak", za to, že v takovym "štajlu" se tady bijáky fakt běžně netočej a nakonec i trochu na vylepšení skóre, když to zde tolik lidí poslalo do kopru. Protože -i přes mraky věcí, které se filmu určitě dají vyčíst (ale nemálo jich je i k pochvale, viz. atmoška, herci, hudba)- já se teda nenudil, ba kupodivu poměrně dobře bavil. ()
Tak moc očekávání a takový zmar, promrhaný potenciál takového fenoménu jménem Žižka. Netuším čím si zasloužil hodnocení nejdražšího filmu z našich končin ale tohle je opravdu tragédie. Přišlo mi že 10% kamery dělá úplně jiný člověk a těch 10% bylo koukatelných alespoň z tohoto směru dávám jednu hvězdu. Jsem moc rád že jsem na tuto frašku nešel do kina jak jsem původně s velkým očekáváním zamýšlel. ()
Filmu nelze upřít výpravnost, středověkou ošuntělost a syrovost, docela dobré dialogy, slušnou dramatizaci (byť to bylo docela dlouhé, zejména pocitově) a hodící se hudbu. Co mi přišlo, asi jako většině zbytečné, narvat tam hromadu profláknutých hereckých zahraničních ksichtů, které stejně skoro pod fousy nebylo poznat a které mohli být nahrazeny českým ansáblem. Na stranu druhou, asi by to diváky v zahraničí tak nelákalo. Jákl má u českého publika hroznou nevýhodu v tom, ne že by Češi byli tak vzdělanostně na výši, že by znali detailně historii přelomu ze 14 do 15 století, ale protože je v nich hluboce a vcelku nesmyslně zakořeněný pocit, že Husiti a Jan Žižka byli takový obránci slabších a utiskovaných a velcí vlastenci a div ne mírotvůrci a nedají si na ně šáhnout. Stejně trapný kult provází i Karla IV a T.G. Masaryka, byť v jiném kontextu. Že je film historicky nepřesný, mi ani tak nevadilo, to bych se nemohla v dnešní době koukat na nic, ale spíše doba husitsví mne nebaví jako celek, takže jsem vlastně nevděčný a neobjektivní divák a proto dávám tři hvězďule i když jinak bych dala jen dvě. Za mne p. Jákl a ostatní spoutvůrci odvedli obrovský kus práce v našich poměrech přímo nevídaný, to jim už nikdo nesebere. ()
Tak to bylo utrpeni. Ja sem mel fakt maly ocekavani, fakt sem si strasne pral tomu hodne odpustit a hrozne moc sem chtel, aby se mi to libilo. Ben Foster byl vybornej, Michal Caine zbytecnej, ale budiz. Vyprava nebyla uplne spatna a nejaky historicky nesmysly neresim. Ale ten vysledek? Vzdyt se na to vubec nedalo koukat. Ta rezie je priserna. Nicnerikajici nekolikavterinove sceny, nulove budovani pribehu nebo napeti, nulova chemie, nesmysl na nesmysl. Vsechno nonstop podkresleno hudbou, ktera do toho navic vubec nesedi a rusi. Neustale pobihani po asi trech lokacich v lese dokola bez jasneho smyslu. Fakt to bylo hrozny. Pritom napsany to asi nebylo tak spatny. Jako nesrovnaval bych to s nejakym Gladiatorem ci Statecnym srdcem. Ale treba Krale Artuse nebo Centuriona a podobne filmy to mohlo s klidem vyrovnat. Ale proste neuspech. Jakl mel usetrit prachy za hvezdy a najmout schopneho rezisera. Davam jednu hvezdu, ani nevim proc. Asi ze soucitu. Objektivne je to odpad. Skoda. ()
8,5/1O. Za mě konečně povedený Český film. Tenhle film stál 450 milionů Českých korun a je to sakra vidět. Tenhle film mě bavil až do konce a utekl sakra rychle. Doufám že bude pokračování protože konec byl otevřený. Příběh byl perfektní, postavy byly neuvěřitelně sympatické, hudba je perfektní, akce tu je perfektní, atmosféra tu je perfektní, napětí je zde docela časté, lokace jsou zajímavé a kamera filmu je perfektní. Doporučuji všem. ()
Tentokrát si Jákl ukousl opravdu velké sousto - jeho snaha natočit velkolepý výpravný film skončila řezničinou - nejen na plátně, ale i mezi diváky. Roky připravovaný epos bohužel nedokáže nabídnout nic jiného, než přechytralé dialogy, milion záběrů na slunce, miliardu přeletů nad Českým rájem a bilion záběrů na utýranou Sophie Lowe - vše to působí jako nepřiměřeně drahý film, který byl natočený na několika metrech čtverečních. Největší nedostatek vidím v selhání Jana Žižku představit jako legendárního bojovníka. PS: Prosím už žádné další záběry na dron - kdybychom chtěli na horskou dráhu, jdeme do luna parku. ()
Romantický příběh ze středověkého houští. ()
Na konci filmu stálo: ŽIŽKA NEBYL NIKDY PORAŽEN. A já konstatuji toto: Jediný, kdo jej kdy porazil, byl Petr Jákl s filmem Jan Žižka. Na tento film jsem šel do kina zcela bez nějakého očekávání, takže jsem dostal to, co jsem čekal. A co jsem dostal? Já nevím… Čekal jsem, že se film Jan Žižka bude aspoň z poloviny držet skutečnosti, ale nedržel se ani z té poloviny. Dobře, vystupují zde skutečné postavy, ale to je tak všechno, co je tu trochu historicky přesné. O čem vlastně film je? No je o běhání po lese a o tom, že existence Českého království je postavena na osudu jedné absolutně bezvýznamné ženy, kterou Jan Žižka unesl a pak ochraňoval. Aby toho nebylo málo, tak se Jen do této dámy zamiluje. Kdo by to čekal že? A nakonec bude svádět boj na život a na smrt, aby ji ochránil. Teď už seriózně. Film je podle mě prostě absolutně o ničem. Postavy jsou pro mě úplně bez duše. Všechny mi splývají a nevidím mezi nimi žádný rozdíl, protože mi přijdou všechny stejné. Takže postavy se Petrovi vůbec nepovedly. Nezachránil to ani Michael Caine - absolutně bezvýznamný pan Boreš, který jako nevím, co znamená a proč je tak důležitý - nebo aspoň tak má působit. Ale jsou věci, které bych pochválil, ale ne úplně zcela! Například kamera špatná není. Je to dobře natočené. Ale!!! Někdy jsem prostě absolutně nevěděl, co se na plátně dělo, protože kamera byla roztěkaná a jednoduše nestíhala. Dále osvětlení - klasika: v moderních filmech ve scénách odehrávajících se ve tmě nejde nic vidět (to je novodobé pravidlo). Ale osvětlení pomocí svíček v Trocnově bylo dobré - to pochválím. Věci, co se mi nelíbily: Vynechám absolutně nehistoricky přesný děj, protože jsem nešel do kina, abych viděl 100% historický biják. Nevím, jestli se mi chce komentovat zjev Bena Cristovaa a Mongolů (nebo kdo to vlastně byl) v Zikmundově smečce bastardů, tak to komentovat nebudu. Nejvíc mě prostě vadily postavy. Všechny, doopravdy VŠECHNY, ve mně nic nezanechaly. Působily na mě prostě jako nějací lidi, kteří jsou všichni stejní, a furt se honí v lese. A jedna drobnost mě pěkně nasrala - proč do prdele káže Hus v chrámě Svatého Víta? To je teda sakra omyl. Nepřekousnu taky ztrátu Žižkova oka… to nebudu komentovat. Na závěr: dvouhodinová prázdnota bez postav, která má stále stejnou strukturu: chytnu, uteču, chytnu, uteču… Jediné, co pochválím, je kamera (která má taky chyby), motiv husitského chorálu a první bitva s vozovou hradbou. ()
Ocenit se musí především snaha Petra Jákla naservírovat tuzemskému divákovi taky něco jinýho než podprůměrnou romantickou komedii nebo nějakou Troškovinu. Pokud jde o atmosféru a brutalitu, tak to film splňuje dokonale. Navíc vidět české herce vedle Caina či Fostera je velmi příjemný. Ano, film má spoustu problémů. Slabší příběh, rozházená kamera kdy nevíte co se děje, příšerný střih scén nebo nedostatek prostoru vedlejších postav. Každopádně i tak film cením na 3* a doufám že i do budoucna se budou natáčet podobné projekty. Jen snad s trošku lepší kvalitou. ()
Jan Žižka je předlouho očekávaný film Petra Jákla, který už se mezitím stihl proslavit (nebo také „proslavit“) díky filmům jako byl horor Ghoul, či konspirační krimi Kajínek. Tentokráte tento mnoha pády opadaný bývalý kaskadér a judista (a také účastník olympijských her) zabrousil do doby vrcholného středověku a rovnou zamířil na solar českých vlastenců, neboť tento film se soustředí na Jana Žižku. Pravda, Jendu zde nevidíme v době jeho největší slávy coby stárnoucího muže (což tehdy bylo cokoli nad 40), kterak velí polním vojskům, ale ještě v časech, o nichž z hlediska jeho osoby i takový Čornej tápe. Tato bílá místa na poli válečníkova života však náramně svědčí panu Jáklovi. Není totiž nic horšího, když vám umělecké ambice svazují takové věci jako minulá historická skutečnost. O filmu se mluví snad už někdy od roku 2013 (scénář byl snad v první verzi napsán ještě dříve), Jákl sehnal cca půl miliardy (na české poměry nevídané peníze) a rozhodl se film pojmout ve stylu svých oblíbených historických spektáklů typu Gladiátor a Statečné srdce. Ovšem tak nějak po česku. A tak to taky dopadlo. Nebudu zastírat a dlouhodobě šponovat případné čtenářstvo – snímek to podle mě není podařený (a to hned na několika úrovních). Bylo by příliš snadné a laciné láteřit na ahistorické věci typu podivných kostýmů a zbraní, které hejtman z Trocnova nemohl znát. Každý historický film (až na pár vzácných výjimek v podobě filmů, které zobrazují události z dob ne zase tak zaprášené historií) si s sebou nese balíček podobných nešvarů. Dá se to přežít, když je jinak svět představen přesvědčivě a zhruba odpovídá „duchu doby“ dle současného vědeckého poznání. Koneckonců i takový uznávaný film jako je třeba Sequensův Atentát (snad by i on možná šel s trochou fantazie zabalit do pozlátka s nápisem „historický“) je v některých věcech záměrně nepřesný jednoduše proto, aby scény náležitě filmově (a žánrově) využil. To vše lze prominout. Když ale většina postav ve filmu působí jako fanoušci Depeche Mode, kteří si odskočili na víkendový LARP do lesů, tak to není moc dobře. Je to vlastně prokletí mnoha historických filmů od devadesátých let dále. Představu temného středověku dávají najevo temným oblečením, neustále zataženou oblohou, blátem, deštěm… a oběšenci na stromech. Jistě, toto vše se jistě do jisté míry vyskytovalo, nicméně i tehdy lidé chodili v barevných šatech (máme na to spoustu důkazů) a určitě minimálně občas svítilo slunko. Jákl v podstatě nenatočil historický film v pravém slova smyslu, jen najel na specifický žánr převážně amerických historických (nebo spíše historizujících) snímků, které procházejí samozřejmě také svým vývojem. Jinak vypadaly v 50. a 60. letech, jinak v letech 90. Pravidly těchto filmů se podle mě Jákl řídí primárně. Žižku je tedy potřeba brát jako pokus o žánrový snímek se vším všudy. Mně osobně na podobných filmech vadí nejvíce jedna věc – snaží se zobrazovat (s větší či menší úspěšností) historické události, avšak mluví (logicky) k dnešnímu divákovi, a tak i logicky používají dnešní jazyk a myšlení. To pochopitelně ale vede k pokroucení původních událostí, motivací postav, apod. Jako klasické klišé těchto filmů by šlo asi uvést slovo „svoboda“. I v Jáklově filmu se hojně používá (dokonce si jednu repliku půjčí přímo ze Statečného srdce). Snaží se ale podle výše napsaného mluvit směrem k současnosti, k současnému pojetí svobody. To je ovšem patrně dost odlišné od toho, jak slovo „svoboda“ vnímali lidé počátku 15. století. I toto je potřeba při sledování filmu mít na paměti. Jsem rád, že se ve filmu objevilo hned několik míst, ke kterým mám silný osobní vztah. Jednak je to „Amerika“ u obce Mořina a druhak samozřejmě i slavný Olymp Brd – Plešivec (speciálně jedna lokalita, kam chodím rád čundrovat). Je sice s podivem, že jednou je tu „Amerika“ za prosluněnou Itálii a podruhé za místo boje kdesi v Čechách, ale co už. V zahraničí si toho asi ani nevšimnou. Když už jsem u výčtu pozitiv, tak by bylo fajn zmínit herecké výkony Bena Fostera a Sophie Lowe, neboť mi přišly velmi dobré. Foster toho dokáže dost odehrát jen výrazem obličeje, jen kdyby toho tedy bylo k hraní ještě více (sluší se podotknout). Negativa však podle mě jednoznačně převažují. To se projevuje i v podobě ozvučení filmových soubojů, kdy to místo připomíná mlátičky Šimona a Matouše, sebemenší úder pěstí vám ještě dlouho drnčí v uších. Fakt je to nutné? Filmu také nepomáhá, jak se Jákl patrně moc a moc snažil, aby byl brán vážně. Paradoxně to někdy vede k tomu, že leckteré scény působí (nechtěně) směšně. Postavy ve scénáři také trpí častým filmovým neduhem, kdy mají tendence vše vysvětlovat. Zde se to týká zejména komického dua Rožmberk – Zikmund. Jákl si také pochopitelně sezval různé odborníky na středověk, aby mu jeho vizi posvětili. Prý se tak skutečně stalo a byl mezi nimi Jaroslav Čechura. Možná by stačilo tolik se nezaklínat tím, jak je film v mnoha detailech historicky věrný (není) a několika podlézavých rozhovorů a recenzí (např. poslední číslo časopisu ČD, kde už chyběla jen otázka typu, „jak je možné, že jste tak geniální a skvělý“) a Jákl by si ušetřil velkou část kritiky. I tak by ale snímek podle mě moc nefungoval, samotná zápletka je totiž docela podivná. Rožmberk cílící na nevěstu z francouzské královské rodiny je i na něj trochu vysoký odpich, postavy zmateně pobíhající v lesích, píseň „Kdo jsou boží bojovníci“ puštěna hned třikrát (i když tematicky jasně odkazuje k době minimálně o dvě dekády pozdější)…, jistě, melodie mohla být starší, ale ta slova, ta slova. A tak je to ve filmu skoro se vším. Až jsem se tedy snad i divil, že Žižka nakonec nedostal do ruky dle Černých baronů onen proslulý „gulomet“. Dojem moc nevylepší ani závěrečná scéna vozové hradby a útočících nepřátel (posunující nás o dvě dekády do budoucnosti), kdy se mezi polním vojskem skví i pan Jákl. () (menej) (viac)
Byl jsem zastáncem Petra a jeho Žižky prakticky od oznámení filmu. Teď po shlédnutí se snažím najít důvody co nejvíc vytáhnout hodnocení ale ono to prostě na víc než 3 není, spíš 2,5 hvězdy. Začnu klady...Hudba je skvělá, záběr na Karlův most monumentální a obsazení je perfektní. Ben Foster jako Žižka je trefa do černého. Zápory jsou prakticky vše ostatní. Scénář chybí, zmatečnost celého příběhu je na facku protože nedává smysl a v průběhu kampaně a i ve filmu zazní že nikdy nebyl poražen, proč teda skoro vždycky dostane Žižka přes pi*u??!!! Ale víte co? Přes to všechno byl byl schopen odpustit kdyby Petr dokázal světu sdělit co za velikána tu žil ale i v tomhle skončil na půl cesty což zamrzí...nelituju že jsem to viděl ale už nepotřebuji.. ()
Já jsem spokojená! Prakticky jsem dostala temnou a hodně surovou verzi oblíbeného Kingdom Come. Plus pobíhali po mých oblíbených lesích, hradech atd. Ale když se vrátím k filmu, tak jsem mile překvapena kvalitou výběru herců. Ben zahrál Žižku výborně, Zikmund mi spíš připomínal slizkého Malíčka, ale ok. Možná jen u té Katky pořád nevím. Suma sumárum líbilo moc a stojí za to vidět v kině. ()
No... co se týče vizuálu - všechno je až moc tmavé, což je jasná stylizace a nevadí mi to. Bitvy fajn, ale jsou to jen malé šarvátky, nic epického. V zápletce, proč to vlastně celé dělají, jsem se moc neorientoval. Srovnávat se Statečným srdcem se to rozhodně nedá. Není to velkolepé ani dojemné. Epicky vypadá akorát samotný závěr, kdy vidíme vozovou hradbu Husitů. Hm... sice je to nejdražší český film, ale moc to z toho vidět není. Což je podle mě škoda. Více v mé audiorecenzi. ()
Za mě 3 a půl hvězdy. Věděl jsem, že jdu na film, který s historickou věrohodností bude mít málo společného, protože o této části Žižkova života jsou spekulace a jen pár zmínek, ale ty si právě mohli autoři pohlídat - hlavně tu, kdy přišel Žižka o oko (taky to není jisté, ale pravděpodobně to bylo v prepubertalním období). Romantická linka je taková, že nejspíš i dámy jsou zklamané, až na ten konec a která to Kateřina vlastně byla?! Fabulací je zde prostě hromada. Co se týče stylu natočení, tak má to vypadat hollywoodsky, ale s českým rozpočet byť velkým. Herecky to působí dobře. Co se týče zdejšího středověku, to se mi i líbílo, temný, ponurý (jako by bylo stále zataženo v podvečer). Zdejší podoba písně Kdož jsú boží bojovníci, která je zde dvakrát, ani jednou celá a pokaždé v jiném aranžmá, mi nesedělo. Na Vávrův film nebo celou trilogii to rozhodně nemá, ale jako prequel by tento Jan Žižka posloužit mohl. Přesto za podívání to stojí. ()
Davide, přiveď pomoc z okolních vesnic. Když se ležérně a naprosto bez emocí řečená hláška v českém dabingu objeví střihem hned po epickém proslovu, tak si ji jeden zákonitě zapamatuje a pak jen čeká, až ona pomoc přijde, ale kromě pár trhanů, kteří se dostavili mimo scénu, se žádná Jízda rohanských nekoná. Nám z dialogu zbyl alespoň smích, který snad překryl i neuvěřitelnou pachuť z tohoto nejdražšího českého snímku. Celý film takto trpí neuvěřitelně otřesným střihem, kdy není jasné, kdo proti komu bojuje, jak proti komu bojuje či zda bude mít daná scéna nějaké vyústění. Děj je hra na horký brambor s francouzskou princeznou mezi šlechtou a Šiškovými burany. O titulní postavě se toho v průběhu děje člověk moc nedozví. Nucená romance je hodně špatný vtip, kdy mařka monotónně lká nad tím, že nemůže cítit lásku, pak ťuk a něco cítí. Asi. Husitská tematika, byť poněkud zkreslená Jiráskem a komunistickou rétorikou, má potenciál na to být neskutečně silné téma, kdy vzbouřenci (radikálně) brání svoji víru proti světské moci a do toho zní při epických scénách píseň Kdož sú boží bojovníci, z níž rytířům naskakuje husí kůže a obyčejným sedlákům dodává odvahu; nicméně to by pan vašnosta Jákl, vyhlášený to kaskadér i při psaní scénáře, nemohl natočit mnohokrát horší Braveheart z random období, kdy nějaká ta Šiška loupil po českých lesích a italské Americe a random nechal svoje bandity bez nějakého předchozího kontextu problematiky křesťanství bohabojnou písničku husitů zazpívat. Nabuřelost filmu, kdy si rejža myslí, kterak nenatočil mistrné dílo, zatímco mu z toho vylezlo rychle a zběsile v barvách Dark Souls, je neskutečně odporná. Jednu hvězdičku dávám za brněnské promítání v Björnsonových sadech, kde jsme si přes uvolněnou atmosféru mohli do filmu rýpat, jak se nám zachtělo a chechtat se tak třeba při 90% filmu. Když se na scéně objevil Ben Cristovao, smál se celý park, ačkoliv šlo o druhou nejlepší postavu celého filmu. Hned po tom lvovi. ()
Drsné až až ... záživné už tolik ne ... velmi tmavý obraz ... ne-dobrá kamera - si myslím ... spíše akční než historické ... představoval jsem si to úplně jinak ... s důrazem na české-pražské reálie ... a s ukázkou majestátnosti Prahy ... tohle bylo jak dobrodružství "Robina Hooda" trochu jinak ... ()
Reklama