Scenár:
Michael ArmstrongKamera:
Ernst W. KalinkeHudba:
Michael HolmHrajú:
Herbert Lom, Udo Kier, Reggie Nalder, Herbert Fux, Adrian Hoven, Günter Clemens, Ingeborg Schöner, Olivera Katarina, Friedrich Schoenfelder, Michael Maien (viac)Obsahy(1)
Na počátku 17. století se seznamujeme s mužem, který je jedním z nejlepších lovců čarodějnic. Krutým mučením a upalováním si získal pověst bezcitného zabijáka. Ovšem toto neustálé zabíjení se mnohým nelíbí a proto je do této oblasti poslán muž, který má za úkol zjistit, jak to zde s tímto čarodějnictvím je a jestli procesy, které jsou tu s obžalovanými prováděny, jsou v pořádku. (Chupacabre)
(viac)Videá (1)
Recenzie (24)
Zajímavý čarodějnický film. Ve své době rozhodně šokující, dnes už moc ne. Když se nikomu nelíbí někdo, tak ho označí za čarodějnici a mučení začíná. Film se nesere s žádnou postavou. Líbila se mi postava Kiera kterou jsem měl ze začátku rád, že chtěl dát zabíjení nějaký "řád" ale postupem času se z něj stal taky hajzl. Díky amosféře a způsobu natočení film působí jak grindhouse. Ale zatraceně slušný. Jen škoda že se film umí taky tak táhnout a přeci jen zub času zahlodal. Ale kdo má čarodějnické filmy rád tak si film užije. ()
Západoněmecké Kladivo na čarodějnice! Navíc barevné! Když vynechám všechny ty nejrůznější druhy mučení, které velmi dobře natočené, tak je to celkem realistické drama, které staví určitě na zajímavém scénáři a jistém napětí v době pronásledování čarodějnic, zneužívání moci, fanatismu, nejistoty a nedůvěry před nikým a ničím. PS: Jak píše Pomo ty ksichty těch dvou mučitelů (jeden přišel dokonce o oko!) se vám vryjí opravdu do paměti, stejně tak jako ta krásná blondýnka:-) Herbert Lom si odehrál celkem kratičký part, u mě zůstal bez většího povšimnutí.. ()
Premisou je zde široká škála mučení, jakou v jiných podobných filmech neuvidíte, což v podstatě absorbuje ty moje čtyři hvězdy. Beru tento kus jako čistě ilustrační, což se nevylučuje se samoúčelností všeho druhu. Pro náročného diváka to není, spíš pro zájemce o inkvizici a její zvrácené techniky. Další alternativy mám v samostatné sekci na profilu. 70% ()
"LOOK AT HIS FACE, HE'S THE DEVIL! HE IS!" --------------- Od československého Kladiva na čarodejnice na míle vzdialený pokus Nemcov natočiť niečo podobné. A hoci som si film tak moc neužíval kvôli prílišnej miere násilia (mea culpa), mal svoje svetlé chvíľky, ktoré ma potešili – fantastický Herbert Lom, nádherná Olivera Katarina, krásne interiéry/exteriéry, ešte lepšie kostýmy, atmosféra bola neskutočne autentická, mala svoje čaro. Možno blbé porovnanie, no pred zhliadnutím Mark of the Devil som sledoval Hadiu jamu a kyvadlo (tematicky rozdielne, obsahovo podobné) a ani z tohto súboja nevychádza ako víťaz. ()
Krásna tyrolská príroda podmaľovaná gíčovou romantickou hudbou, a do toho sadistické scény neľudského mučenia nevinných ľudí hŕstkou "vyvolených", označených za čarodejov (tým je napríklad aj dobrý otec rodiny, ktorý svoje deti zabáva bábkovým divadlom). Vizuálne pekne nakrútený film áčkovej produkcie, ktorý sa samoúčelnosť všadeprítomného sadizmu snaží ospravedlniť sociálnou kritikou "politiky" danej doby. Nepohodlným a znepokojujúcim ho robí práve onen realistický rozmer, čím tvorcovia dosahujú zámer. Ale i tak je snímka dlhá, miestami nudná a hlavne zle zostrihaná - nerovnováha medzi postavami, občasné kiksy v dramatickej skladbe, ktorá ináč prekvapivo vie kam smeruje. Veľmi dobrý casting - niektoré tváre sa vám vryjú do pamäti rovnako ako pánska delegácia z Pasoliniho Saló. **1/2 ()
Galéria (57)
Zaujímavosti (3)
- Film bol zakázaný v Nórsku. (Paldiny)
- Americký distribútor propagoval film ako „zaručenú zvrátenosť, z ktorej Vám bude zle" a pripojil ku vstupenke do kinosály aj vrecko na zvracanie. (Kusko.t2)
- Monológ lovca čarodejníc bol použitý ako sampel v skladbe "I, the Witchfinder" na albume Dopethrone (2000) britskej doom metalovej skupiny Electric Wizard. (ancientone)
Reklama