Réžia:
Stanley KubrickScenár:
Stanley KubrickKamera:
John AlcottHrajú:
Malcolm McDowell, Patrick Magee, Warren Clarke, Adrienne Corri, Anthony Sharp, Philip Stone, Margaret Tyzack, Steven Berkoff, David Prowse, Gillian Hills (viac)VOD (2)
Obsahy(2)
Alex deLarge je vodcom brutálnej bandy pubertálnych výtržníkov, ktorí chodia poza školu, po nociach popíjajú chemicky obohatené mlieko v bare Korova a agresivitu si vybíjajú bitkami, znásilňovaním a prepadávaním slušných občanov. Len jediné Alex miluje viac ako sex a rabovanie: hudbu Ludwiga van Beethovena. Tá ho dokáže nabudiť k poriadnym dávkam ultranásilia. Všetko sa však náhle zmení, keď Alex padne do rúk zákona a skončí vo väzení. Jeho jedinou šancou ako sa čo najskôr dostať na slobodu je podstúpiť radikálnu odvykaciu kúru, ktorá mu má pomocou najnovších experimentálnych metód raz a navždy znechutiť násilie. Procedúra vymývania mozgu je natoľko úspešná, že Alex sa stane fyzicky alergický nielen na násilie, ale aj na milovanú Beethovenovu hudbu. Po prepustení na slobodu mu nezostáva nič iné ako žiť životom slušného človeka. Ale ako sa má brániť proti násiliu, ktoré číha v mestskej džungli? Režisér Stanley Kubrick nakrútil podľa rovnomennej predlohy Anthonyho Burgessa temnú víziu ne ďalekej budúcnosti. Zaznieva z nej satira na studenú vojnu, establishment i malomeštiactvo, ktoré spoločne vytvárajú živnú pôdu nielen pre brutálnych násilníkov, ale aj inštitucionalizované násilie štátneho aparátu. V mene ochrany poriadku sú ľudia v tomto svete premieňaní na mechanické pomaranče, zbavené slobodnej vôle a konania. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (1 277)
Rok 1971 bol vskutku genialny na filmy. Jednak Don Siegel natocil Dirty Harry 1, Sam Peckinpah svojich strasidelnych Straw Dogs , no a Kubrick prisiel s Clockwork Orange. Film Cockwork Orange je zanrovo tazko zaraditelny. Scenar verne zobrazuje svet ultranasilia, fetisizmu, zvrhlosti ..... a nemam ani chut pokracovat coho, lebo mi je spatne, len ked na to pomyslim. No nic, film je perfektna sonda do zivota ludi, pre ktorych je nasilie drogou. Nasledne po zatceni hlavnej postavy, ktoru zahral Malcolm McDowell, boli zahajene vedecke pokusy na tomto mladom nevyburenom cloveku. Zaroven cosi zvrhlo fascinujuce je na tomto filme, a mnohych tento film fascinoval. Lenze ja sa zvrhlosti a dekadencii vyhybam, a preto mam problem velebit ju. Rovnako mam problem byt fandom tohoto filmu. Koniec bol trochu utnuty, ale vyborny aj tak : 98 % ()
Zajímavý a silně kontroverzní snímek. Přiznávám se, že to šlo lehce mimo mě a že mi pravděpodobně unikl nějaký hlavní záměr, nebo myšlenka. Takže se cítím při hodnocení silně rozpačitě a nevím, co si mám myslet. Když ale upustím od toho pro mě "velmi podivného poselství" které tento film přináší...tak herecké výkony jsou skvělé, jak už tady bylo nesčetněkrát zmiňováno přede mnou. A to hlavní - hudba. Jen málo filmů je doplněno hudbou, která vystihuje to, co se děje na obrazovce, ale mám pocit, že tady se to povedlo. A klobouk dolů i před člověkem, který snímek sestříhával a v neposlední řadě kamera. Vezmu-li v úvahu, že tenhle film je čtyřicet let starý a že veškeré technologie, které jsou používané dnes jsou (nevímkolikrát) dokonalejší než před těmi čtyřiceti lety, je tento snímek oporavdu skvěle natočen. Mám v úmyslu se za pár let podívat na film znovu. Vážně mě zajímá, jestli objevím to, kvůli čemu je označován za klasické dílo- nebo jestli tento film tvoří tak zajímavým, oblíbeným a vychvalovaným jen kontroverzní povaha, pár šokujících scén+převrtání osobnosti a skvělé herecké výkony. Dnes- za mě hodně silné tři hvězdičky. ()
Kubrick byl vždycky parchant, kterej si uměl vyhmátnout skvělé téma a ještě lépe ho natočit.... Každopádně je Mechanický pomeranč neuvěřitelně inteligentní a přemýšlivé dílo, které zpočátku (alespoň mně) trochu mate, ale o to je působivější jako celek (mno upřímně, pár střihů navíc by nevadilo a bylo by to o to působivější)...I když musím přiznat, že naladit se na zvláštním způsobem uvažující vlnu, jakou film vyžaduje k plnému vychutnání, není nijak jednoduché... mě se to podařilo až pět let po prvním shlédnutí :) ()
Výborná hudba + uhrančivý pohled Malcolma McDowella dělá tento film jedinečným. Jak spratek ke spravedlnosti málem přišel. Zlo můžete zažehnávat, bojovat proti němu, vymývat mozky, ale nikdy ho nezničíte. V člověku je někde vzadu pevně zlo schováno a čeká jen na příležitost. ()
Toto Kubrickovo dílo je hodně těžko stravitelné a zároveň i jeho interpretace je dost obtížná. Je násilný, divný a z velké části dost těžko pochopitelný. První polovina jede podle schématu drogy-násilí-sex. Alex a jeho banda, oblečení do divných oblečků, vyráží nejdřív do svého oblíbeného baru pít moloko (mléko obohacené nějakou drogou) a poté vyrážejí do ulic, aby zmlátili bezďáka nebo rovnou zazvoní u dveří nějakého nebožáka, kterému vtrhnou do bytu a přinejlepším mu ho komplet zdemolují. Znásilňování ženských patří samozřejmě také do jejich repertoáru. Jenže jednou klec spadnout musela a odnesl to Alex, hlavní hrdina, z jehož pohledu je příběh vyprávěn. V tento moment končí ona násilná jízda a začíná tak trochu jiný film. Sledujeme Alexe ve speciální léčebně, kde se ho poněkud drastickou metodou snaží zbavit jeho násilného chování, a jeho návrat do normálního života... Na tomto filmu si cením zejména vizuální stránku a to ať už se to týká kostýmů nebo interiérů, dále oceňuji hudbu, téma a jeho zpracování i herecké výkony (výborný je zejména Malcolm McDowell). Za zmínku stojí i využití nářečí zvaného cockney, kterým hlavní postavy mluví - dodává celé atmosféře šťávu. Vytknout osobně nemám co. ()
Najcoolovejší deviant Alex s najoriginálnejším slangovým slovníkom. Burgessova "chorošaja knižka pre neposlušných píplov" dostáva nový rozmer. ()
Škoda že spoustu myšlenkových pochodů v průběhu filmu nedokážu popsat zde v komentáři, protože tento Kubrickův film mě málem zavařil mozek takovým tím příjemným způsobem jak už to u Kubrickových filmů bývá. Tady není o čem se moc rozepisovat, protože recenzi psát nechci a už vůbec nechci nikomu vnucovat svůj filmový vkus. U tohoto filmu jsou prostě dva rozdílné tábory diváků a je mi prostě jasné že takový styl filmů není pro každého, já si to však skvěle užil. Z toho mnoha co se mi na filmu líbilo můžu vypíchnout pár věcí a to obrovskou rozmanitost filmu, herecké výkony, šílenost, krásný dialekt a um vyprávění, hudbu a nepřirozenou přirozenost, která mě úplně uchvátila a těžko se popisuje. ()
Kubrick sa nezaprie. Nie je to pre každého, iba pre tých, ktorým sa chcie aj zomýšľať a zamýšľať sa. ()
Tohle byl neskutečný zážitek. Něco tak úžasně originálního a osobitého jsem nečekala. Kubrick byl samozřejmě už předem zárukou dobré zábavy, ale až v takové nadšení jsem nedoufala. Malcolm McDowell odvedl za celý snímek naprosto brilantně svou práci a je veliká škoda, že se dříve v podobných filmech nevyskytoval v takové míře, jak bych si třeba přála, protože bych ho aspoň mohla objevit už dříve a řádně ho ocenit. Nevidím důvod, proč tomu nenapálit celou pěst. Klaním se. ()
Uplynulo asi jeden a půl dekády, než jsem si tenhle film pustil podruhé. A nutno říci, že se mi "líbil" více než kdysi. Standa Kucihla umí donutit diváka přemýšlet opravdu nevšedním způsobem, sám jsem toho názoru, že ideální řešení neexistuje, ale nemůžu přijít na to, co by bylo řešení nejméně bolestivé (zrovna tohle přirovnání se k Pomeranči hodí, že?). Oceňuji i nenásilnou (opět vhodné) přítomnost politických korytářů. Standa i šikovně zakomponoval násilí, nahoru i se. V té době to muselo působit anarchisticky stejně, jako kdyby v dnešní době někdo natočil film bez kladnýho čmouda, průbojné lesby, nonbinárky či dalších existencí s nějakou z glorifikovaných nemocí. Proč 4? Chvílemi mi chybělo nějaké tempo. ()
Nemam slov. Snad jen ze zrychlene predvedena svedska trojka je IMHO nejoriginalnejsim zachycenim sexu na filmovém plátne, kteroujsem kdy viděl :) ()
Ultra-brutálně výborné a nadčasové. Kubrick znova dokazuje jakým géniem je. AR: 1,67:1 - Spherical ()
Přelomový film, který zdaleka není jen pojednáním o násilí, jak jsem původně očekával. Má v sobě strašně moc motivů. Od zmiňované tématiky násilí (a ani ne tak, jak a proč se plodí, ale spíš co sebou přináší) přes manipulativnost s jedincem a omezování svobody až po využítí člověka pro politocké účely. Témata jsou hluboká a především mě fascinovaly pasáže Alexova "napravování" a vlastní uvažování nad touto metodou. Docela mi připomněla myšlenku na opatření lidí již od narození čipem, která by v praxi mohla zajistit pachatele jakéhokoliv zločinu, ale znamenala by definitivní ztrátu svobody. Co je víc? Mechanický pomeranč hovoří celkem jednoznačně a situace, do kterých se Alex po propuštění dostává to jen podporují. Celý film je díky tomu naprosto vyvážený a já nemůžu najít jedinou výtku. A cožpak teprve zpracování filmu....nejde ani o nesmírnou odvahu a kontroverznost při scénách (některých jistě i dnes pro mnohé nezkousnutelných), ale i o styl natočení, perlu v tomhle ohledu tvoří hlavně zrychlené scény a vůbec kamera během celého filmu, která je na jednu stranu civilní a na druhou stranu ne jako z tohoto světa. Abych to vysvětlil, tak "look" snímku mi navodil dojem, který jsem měl v sobě při čtení Orwellova 1984. Náhoda nebo ty díla mají víc společného? ()
Přepsáno v květnu 2018. Mechanický pomeranč je nejstylizovanějším Kubrickovým filmem a z pohledu filmové estetiky se lze tímto jeho dílem opájet opakovaně. Obrazová stránka je využita v plné míře do nejmenší podrobnosti k vyniknutí aspektů probírané myšlenky, vícestupňová výpověď má elektrizující atmosféru. Mechanický pomeranč je filozofickou abstrakcí, nebezpečně a odvážně balancuje na hraně temné stránky lidské duše a svou ideou přesahuje až do kontroverzně chápané osobité jízlivé satiry společnosti, která s nevybíravou upřímností skládá jednotlivé kamínky do ojedinělého uměleckého prožitku. Metafory a symboly jsou dekorovány osobitou mluvou a vyhraňují se i ve vzájemné spojitosti, atmosféra fascinace vlastní silou moci se stává opojným rejem vlastní fyzické převahy a nadvlády. Pach krve a prvotní impulsy civilizačního průboje i primitivní pudovost čerpá ze stejné konzistence podstaty. Přetvářka společenského uspořádání a politického boje je základním instinktem, odcizení jednotlivců, vykořeněnost spotřební psuedohodnoty a nutkání k extrémnějšímu způsobu vymezení jsou průvodní výrobkem i nejkrutější životní absurditou spořádanosti. Ultranásilí v celistvě stylizovaném spojení s Ludwigem dostává jiné, vyšší rozměry, pokušení je zdeformováno pokrytectvím morálních zásad a jeví se být božským dotykem. Boha jsme přesto pohřbili a ke slovu se dostává ctižádost jedinců a opojení mocí. Pachatelé se zaměňují za oběti a oběti za zrůdy, systém se nezajímá o skutkovou podstatu, nýbrž o iluzi nastoleného a vyžadovaného práva a pořádku a demonstraci moci a politické korektnosti. Mechanický pomeranč je nejextravagantnější podobou společensko-politické satiry, jeho výsledná stylizace mě uchvacuje svou vizuální podobou i způsobem výpovědi. Hlavním bodem provokující filozofující kritiky je Alex DeLarge (vynikající Malcolm McDowell), vůdčí člen revoltujících výrostků. Generační rozkol, všudypřítomná účinnost fyzické bolesti je na odvrácené straně zdrojem rozkoše. Všechny éterické vlny, nehledě na původ, se v těle mísí s vlastní zkušeností a slastná zvrácenost hodnot povznáší v nejpronikavější rozkoši. Život je hrou a králem je nejsurovější vítěz civilizační džungle. Zkoumá se jedinec, zkoumá se společnost, zkoumá se systém. Výsledek je znepokojující ve své neodvratné zhoubnosti, skutečnost je ohýbána. Výraznou postavou je Frank Alexander (velmi zajímavý Patrick Magee), postižená oběť, ideologický spisovatel, vzdělaný politický oponent a uspokojený mstitel. Důležitou postavou je Dim Corby (zajímavý Warren Clarke), ambiciózní člen násilnické party s největší touhou k vymezení se vůči autoritářskému Alexovi. Jeho společenský přerod je lahůdkou. Výraznější postavou je také Georgie (pozoruhodný James Marcus), prostoduchý člen výtržníků s rozhodující podporou Dimitrije. Více zaujme také drsný a pokořující kurátor mladistvých Deltoid (dobrý Aubrey Morris), na etické rozpory upozorňující šlechetný vězeňský kněz (příjemný Godfrey Quigley) a nefunkční a necitlivá Alexova rodičovská autorita (dobří Sheila Raynor a Philip Stone). Z dalších rolí: nedůvěřivě ostražitý a disciplínu vyžadující hlavní vězeňský dozorce Barnes (zajímavý Michael Bates), nezvratně zneuctěná spisovatelova manželka Mary Alexander (Adrienne Corri), novátor vězeňské převýchovy Dr. Brodsky (Carl Duering), zbitý a mstící se bezdomovec (sympatický Paul Farrell), náhradní syn Alexových rodičů Joe (Clive Francis), ředitel věznice (Michael Gover), odhodlaně se bránící chovatelka koček slečna Weber (Miriam Karlin), politické body nahánějící ministr vnitra Frederick (Anthony Sharp), léčicí psychiatrička Taylor (Pauline Taylor), čtvrtý člen party Pete (Michael Tarn), či vůdce konkurenční party Billyboy (Richard Connaught). Mechanický pomeranč je úchvatným filmem po stránce filmové estetiky, obsahu i způsobu sdělení. Stylová poetika syrové krutosti a originálně pojaté provokující alegorie. Odvážné, stylové, neklidné. () (menej) (viac)
Nebýt posledních 20-ti, 30-ti minut, jasných * * * * *. ()
Po dlhom čase som sa na tento film konečne odhodlal, keďže mal u širokej verejnosti takú odozvu. Prvý pokus však zlyhal hneď po 20. minútach, už som sa na tú skazenú sci-fi budúcnosť ľudstva nevydržal pozerať, na všetky tie vulgarizmy, sexuálne narážky a všadeprítomné násilie. No dnes sme s jedným kamošom zas rozpútali diskusiu o Mechanickom pomaranči, a tak som sa rozhodol to dopozerať. Film vnímam ako výstrahu pred nebezpečím číhajúcim na nás v blízkej budúcnosti. Ocitnúť sa v takto degenerovanej spoločnosti, kde vládne totálna anarchia by určite nebol príjemný pocit, myslím, že by som sa s tým nedokázal vyrovnať. Žiť v takej dobe... asi by mi nezostalo nič iné ako sa stať superhrdinom ako Batman a bojovať za lepšiu budúcnosť ale aj súčasnosť. Film beriem ako memento s dobrým poslaním pre našu spoločnosť, ale kvôli toľkej výstrednosti a vulgárnosti čo tam bola umiestnená mi svedomie nedovolí dať vyššie hodnotenie. ()
Knížka se mi opravdu líbila a film mě také rozhodně nezklamal. Sice za knihou lehce zaostává, ale režisérskému mistrovi Stanley Kubrickovi musím pochválit, jak podle mě vystihl atmosféru knihy, která rozhodně není jednoduchá na zfilmování. McDowell je v hlavní roli opravdu super, jen je chyba, že jsem už díky knize čekal ještě o level větší zábavu. ()
Stanley Kubrick, ač má talentu za dva, točí díla prostě po svém. Předloha je pro něj spíš jen inspirací. Někdo to jistě považuje za pozitivní originalitu, mně to ale vadí. Kniha byla fantastická od začátku do konce, a ač se film snaží, nedosáhne na ní. Naštěstí zůstala ponechána hloubka příběhu, který pojednává o ztrátě svobodné volby, což je něco, co dělá člověka člověkem. Jistě je tento snímek natočen velmi působivě, to se také musí nechat. Nejvíce se mi asi líbí zpracování mléčného baru, kam antihrdinové chodí. A ač je Malcom McDowell skvělý herec, který zapůsobí na každého, v bílém oblečení se slipy navrchu to prostě není ten "pokorný vypravěč Alex", ale jen jeho stín. ()
no neviem, pre mňa je to taky typicky "film pro náročné diváky", jeho umiestnenie v prvej stovke najlepšejších filmov sveta ma udivuje (asi to naozaj hodnotia len sami "nároční diváci" čo majú nás ostatných za blbov. Ani dejovo ani satirou ani obrazom ma tá Kubrickova priamočiarosť nijako neoslovila. Zaujímavá bola kombinácia vážnej hudby s obrazom deja ale to už tu niekto napísal. Ísť na Kubricka do kina je ako ísť do galerie na vernisáž moderného umenia a tváriť sa tam ako všetkému rozumieme, napriek tomu , že vnútorne sa nám to nepáči a nesúhlasíme s projekciou, ale s pohárom suchého vína sa tvárime , že všetko je OK. Nenávidím pokrytectvo. ()
Tak jsem celou dobu čekal, co z toho vypadne, a ona to je jen samoúčelná provokace, která strašně chce nastolit otázky ohledně toho, co je to morálka, jestli vůbec existuje a jestli to není jen námi vymyšlený pojem, který ale ve skutečnosti nemá žádnou hodnotu. Přitom z toho vyplývá docela jasný pohled na svět možná Kubricka, možná Burgesse a možná obou, co já vím, který je ale stejně tak naivní, jako pokusy o revoltu či nastolení jednotného řadu pro lidstvo v tomhle filmu. Takže i to, co se mi Kubrick (já to svedu na něj, ať se mi ten komentář jednodušeji píše) snaží ukázat jako správný směr, je samo o sobě stejně naivní a prakticky by se ta idea hned rozpadla. Jo, a taky je to o tom, že násilí plodí vždy jen další násilí, áno, a že lidská vůle je (asi) nezlomná a charakter člověka nezměníte, ať už se to o to budete snažit jakkoli. Ono je totiž špatně, i když se jedná o sociopatického delikventa, protože kdybyste se ho pokusili napravit, zbavíte ho sebe samotného, svobodné vůle a uděláte z něj jen prázdnou schránku (kterou teda byl i předtím, jen v jiném slova smyslu), takže by bylo asi lepší, kdybyste takového člověka nepokoušeli změnit k lepšímu a dál ho nechali páchat zločiny, jen aby zůstal sám sebou. A svině plné vnitřního vzteku a násilí jsou vlastně všichni lidé na světě, takže by se tomu měl dát buď volný průběh a pak by celý svět byl taková sranda jako v Mad Maxovi, nebo by se to mělo krotit, ale pak se budeme muset něčemu nebo někomu neustále podřizovat. Jaký pohled na svět je správný? To vám tenhle film sice neřekne, protože přiklonit se na jednu stranu by vytočilo zastánce té druhé a tohle chce být "pro všechny" a podněty k přemýšlení to sice předá, ale nějak si říkám, k čemu mi jsou když všechny teoreticky i prakticky vedou v tomhle podání do slepé uličky a život mi nijak neovlivní. Kubrick to sice zase mistrovsky zrežíroval, zasadil do atmosféře přesně odpovídajících kulis a herce vedl tak, že se do svých rolí doslova vžili, to je fajn a to cením, ale po dokoukání mám docela prázdný pocit a přijde mi, že mi ty dvě hodiny a něco vlastně nic moc nedaly. To je docela průser, když to má být tak obrovský a po všech stránkách bezchybný kult, ale co jsem si pročítal komentáře, spousta těch s vysokým hodnocením jen ve všech pádech a nadšených slovech skloňují filmařskou stránku a jak všechny učarovala kamera, vizuál, hudba apod., ale rozepsat se aspoň trochu o tom podstatném, o obsahu, se snaží jen někteří. A někteří to i řeší tak, že vysoké hodnocení dají, i když jsem ji to nelíbilo, ale nechtějí vypadat jako blbci, tak vše okecají tak, že stejně dají 4* nebo 5*, protože Kubrick a tomu přece není možné dát nižší hodnocení, protože to byl génius, vizionář, mistr svého oboru a říkají to všichni, tak já to musím říkat taky. Ano, filmařskou stránku má Kubrick vypiplanou snad úplně všude a v tomhle génius skutečně je, ale se stejnou precizností obsah neměl vypiplaný snad nikdy. Pro mě bude mistr takového ranku vždycky Andrej Tarkovskij. Kubricka uznávám, nemalý počet filmů se mi od něj i upřímně líbil, ale Mechanický pomeranč je něco, co chápu asi jen jako kolébku punkového stylu, který stejně dopadl jen jako módní výstřelek, kterého se dnes drží jen hrstka odvážných. Nic jiného z toho nemám, je mi líto. A popravdě, ta Warholova verze mi nakonec nepřijde o moc horší... Lepší 2* () (menej) (viac)