Réžia:
Arthur PennKamera:
Joseph LaShelleHudba:
John BarryHrajú:
Marlon Brando, Jane Fonda, Robert Redford, E.G. Marshall, Angie Dickinson, Janice Rule, Miriam Hopkins, Martha Hyer, Richard Bradford, Robert Duvall (viac)VOD (5)
Obsahy(1)
Morální základy malého texaského městečka jsou v troskách. Výbušné drama o moci a chamtivosti s držiteli Cen Akademie Marlonem Brandem (Nejlepší herec v hlavní roli Kmotr, 1972 a V přístavu, 1954), Robertem Redfordem (Nejlepší režie Obyčejní lidé, 1980), Jane Fonda (Nejlepší herečka v hlavní roli Návrat domů,1978 a Klute, 1971), a televizní hvězdou Angie Dickinson. Šerif Calder (Brando) není jediný, kdo pronásleduje Bubbera Reevese (Redford) poté, co unikl z vězení. Z cesty by si ho přál i naftařský a dobytkářský baron Val Rogers (E.G. Marshall), aby zakryl milostnou aféru, kterou má jeho syn Jason s Bubberovou manželkou (Fonda). Štvanice začíná. Když alkohol a omezenost vytvoří z místních rozvášněný dav, který chce vzít spravedlnost do vlastních rukou, pokouší se Calderova manželka svého manžela přesvědčit, že není nutné přivést Bubbera živého. Ale šerif bojuje za spravedlnost a nezastaví se až do krvavého vyvrcholení. Akční film uznávaného režiséra Arthura Penna Štvanice podle scénáře Lillian Hellman nenechá nikoho chladným. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (137)
Film o lidské hlouposti a malosti. První půlka filmu se rozjíždí pomalu a Brando jako šerif hází perfektní hlášky.Je jako jeden z mála férový a rozumný člověk ve městě. Druhá půlka už pěkně graduje do neamerického drsného konce. Ač film skoro padesát let starý, pořád výborný. Vzbudí emoce, které většina drahých taháků současného Hollywoodu neprobudí i s digitálními efekty. ()
Co s načatým večerem, když noc je ještě mladá? My, úctyhodní občané, si zachytáme lumpa, kaňku našeho vzorného městečka a to by v tom byl čert, aby nepoznal, zač je loket naší spravedlnosti. Kromě vynikající trojky Brando-Redford-Fondová lze vidět spoustu malých velkých hereckých výkonů, což mě vede k další pochvale: výborná režie. ()
Ještě dvanáct let po Přístavu (od téhož producenta) se Marlon Brando zarputile odmítá zříct svých přísných mravních zásad. I za cenu zlámaných žeber a vyražených zubů. Arthur Penn jako jeden z prvních tvůrců nové filmařské generace věděl, kdy a jak ve filmu použít brutální násilí, aby jej neglorifikoval. Násilí ve Štvanici má dvojí funkci: katarzní a obnažující. Po ráně mezi oči dosavadní přetvářka pozbývá na významu. Jasněji své stanovisko stěží dáte najevo. Fiktivní americké městečko zde slouží jako tlakový hrnec, pod jehož víkem jsou k bodu varu přiváděny nejpalčivější problémy tehdejší Ameriky – rasové napětí, konzumerismus, násilí v ulicích, nedůvěra k autoritám. Působivost hvězdně obsazené adaptace divadelní hry tlumí právě vměstnání tolika otázek s vykřičníkem do tak malého prostoru, v tak krátkém časovém úseku (jediná noc). Věrohodnost ustupuje před naléhavým, byť nijak bezduchým moralizováním. S výjimkou přítomného-nepřítomného Redforda není žádná z nepřeberného množství postav vykreslena jednoznačně. Jen význam každé z nich v postupně skládané mozaice není zřejmý. Některé se pouze objeví, názorně demonstrují jeden z chorobných příznaků společenské nálady, a zmizí. Film postrádá pravidelnější rytmus a namísto průběžně stupňovaného napětí graduje poměrně náhle. Je tak mnohem pomalejší, než signalizuje název. Uvedené nedostatky jsou z větší části dílem studia, které začínajícímu režisérovi vzalo práci z pod rukou a sestříhalo film k obrazu svému. Penn nebyl spokojen. Ztráta kontroly ho tolik naštvala, že se svůj příští film rozhodnl stůj co stůj realizovat od začátku do konce dle vlastní představy. Vznikla díky tomu kultovní revizionistická gangsterka Bonnie a Clyde. Alespoň v jeho případě přinesl vztek něco dobrého. 75% Zajímavé komentáře: nascendi, marlon ()
Nápad by nebyl vůbec marný. Stejně herecké obsazení na tehdejší dobu muselo být opravdu silné. Nicméně co naplat, když žádná z postav nedostane dostatečně silný prostor na tolik, abych si ji alespoň chvíli pořádně užil. Do toho solidní start zpomalí prostředek filmu, který je naprosto uspávací, aby to nakonec rozčísl jediný akční závěr, který by naštěstí probudil i mrtvolu. Nakonec tedy hodnotím průměrem. Už jsem viděl lepší filmy z této doby. ()
herecky skvelo zahrané, príbeh strhne, drámy vypätá až do konca, len dej mohol byť podaný na menšom priestore, lebo dĺžka cez dve hodiny mu až tak nesedí, dosť spomaľuje tempo a mierne otupí zmysli diváka /60%/ ()
Marlon Brando ve výborné, ne-li nejlepší formě a podobenství o tom, jak je těžké přežít uvnitř "normální" společnosti. Pro silné osobnosti je to dost obtížné kdekoliv - ať se ten protest realizuje navenek (Redford), anebo "jenom" plápolá uvnitř člověka samotného (Brando). Štvanice je naprosto geniálním vykreslením jednoho neuvěřitelně nesnesitelného městečka a jeho skutečně odporně pokryteckého maloměšťáckého obyvatelstva Ameriky šedesátých let, která tomuhle světa tak přála. ()
,,ŘÍKAJÍ, ŽE BUBBER STŘELIL JAKEA ROGERSE, PROTOŽE MU SPAL SE ŽENOU.“ … ,, STŘELIT MUŽE ZA TO, ŽE SPÍ S NĚČÍ ŽENOU? TO JE HLOUPOST. TO BY SE POZABÍJELA PŮLKA MĚSTA“...... /// Dva prchající trestanci. Chvilku. Pak jen a jen americký maloměsto. Postupný seznámení s poměry, protože VO TO TADY JDE! O zděšení či radost z útěku zlobivýho dítěte Bubbera. A na povrch toho vyplouvá daleko víc. Víc z povah obyvatel, víc z Ameriky 60sátejch let. Ano, nejde o útěk jako takovej, ale o osoby a povahy v dramatu, kterej postupně moc dobře graduje. Ten příběh je dobrej a tomu vodpovídaj i role, jejichž obsazení je parádní! /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Stejnojmennou divadelní hru, kterou napsal Horton Foote (v r.1952) jsem neviděl. 2.) Zjistím, že ani v Americe nemusela bejt Horečka sobotní noci v disco duchu. 3.) Thx za titule ,,fridatom“. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ ** ()
Překvapivě temný a zajímavý drama z texaskýho městečka se slušně all-star hereckou sestavou, který v sobě nese Kennedyho smrt, předzvěst Vietnamu i odkaz Peyton Place (x). Film je plný ožralých, nenávistných, zamindrákovaných a ustrašených postaviček, atmosféra zlověstná, v závěru pak skvěle vybublá. Brandův kladný šerif jedna z jeho skvělých rolí. Vzhledem ke všemu a všem bych bral ještě o hodinu delší prostor. ()
Hodně komplexní příběh. Abych se přiznal, nečekal jsem to, ale velmi brzy jsem se na to vyladil. THE CHASE mi svým sdělením hodně připomíná IN THE HEAT OF THE NIGHT: lidi jsou zvířata. Ha. A Marlon Brando je tady fakt vynikající! ()
Začátek s uprchlejma vězněma vypadá docela slibně, ale pak se tam strašně dlouho jenom kecá o tom, kdo s kym a proti komu, vysvětlujou se různý složitý vztahy a to mě nějak nebavilo. Měl jsem pocit, že se koukám na nějakou telenovelu. Trochu se to rozjede až ke konci. Za zmínku snad stojí akorát hezká Jane Fonda a hereckej výkon Marlona Branda. Robert Redford dostal překvapivě dost málo prostoru a nějak mě v tomto filmu nenadchnul. ()
U štvanice mě zpočátku štval fakt, že se děj filmu věnoval místo uprchlíkovi Bubberovi nepříjemným, otravným obyvatelům městečka a já se docela nudil. Až později jsem pochopil proč. Štvanice totiž vlastně není o příběhu jednoho utíkajícího vězně jako spíš o kritickém náhledu na pokrytecké dobové americké maloměšťáky se všemi jejich nešvary. Pak se postupně začal můj hněv vůči všem těm povrchním zmetkům (bez rozdílu pohlaví) stupňovat a ve scéně, kdy je mlácen šerif, jsem byl na pokraji výbuchu zlostí, připraven nemilosrdně vykuchat jeho trýznitele a napalmem sežehnout celé tohle prohnilé místo, nezbylo mi však nic jiného než jen bezmocně přihlížet. Tenhle pocit mi vydržel vlastně až dokonce, kdy byl vztek nahrazen neobyčejným přívalem zmaru. A filmu, který ve mně dokáže něco takového vyvolat, hlasitě tleskám, škoda, že z počátku je to vcelku nuda, proto pouze silné 4*. ()
*** Bravura filmu je absolutní, je to dokonalý přednes, výsostný klasický koncert na určené téma, a vypisování kvalit by byla ztráta času, tak jen marginálie pod čarou: Čím dál hlouběji mě přitahuje srovnávat tenhle příběh s legendou o Jánošíkovi a sledovat, jak a v čem je každičká jednotlivost výmluvně odlišná. Nakonec to vůbec není jako legenda o Jánošíkovi, a stejně vám to srovnání ne a ne vymizet z paměti. *** Dramatičnost a osudový spád rozehrané situace upomínají na Márquezovu etudu Kronika ohlášené smrti. *** Fascinující zhmotnění psychologie maloměsta a skupinového chování, narůstání moci a vůle ke zlu v sociálním prostoru mezi jednotlivci, kteří to sami ani nevidí, ani vyloženě nezamýšlejí, jen dychtivě čekají a nastavují se jako hárající feny, a nikoho konkrétně nelze vinit z tragédií, které se musejí odehrát... lze jenom přestat s nimi ten zrádný průlinčitý prostor obývat, prostor interakce, v němž se po troškách nasbírá síla k nevratným a děsivým událostem, jaké by nikdo sám neměl odvahu vyvolat, a jaké si ti slaboši a opilci nikdy ani zpětně v plné míře neuvědomí. Velikost skutečných osobních tragédií spočívá i v tom, že jejich rozsah a důsledky s vámi v plné míře nikdo nedokáže ocenit, nejméně pak ti, kdo byli jejich přímými spoluviníky. *** Scéna napadení šerifa na policejní stanici pro mě zůstává vrcholnou ukázkou takové ničivé síly, která se za správných okolností nasbírá mezi slabochy, a udeří. *** ()
Brilantní spojení thrilleru s dějovým minimalismem a dramatu o agresi a předsudcích. Jižanská atmosféra je dokonale hustá, postavy dokonale prokreslené, napětí astronomickou čarou stoupá a děj s každou narůstající minutou neodvratně míří k tragickému vyvrcholení takřka antických rozměrů. Závěrečná apokalypsa na vrakovišti a davová psychóza mi trochu připomněla Den kobylek. Stále (bohužel) aktuální téma, na tehdejší dobu novátorská a svižná režie Arthura Penna, herecký minimalismus Marlona Branda v jedné ze svých nejlepších rolí, krása a přesvědčivost Jane Fondové a modré oči Roberta Redforda nedopustí, aby tento film zestárnul. 100%. ()
Strhující hvězdně obsazené drama plné špičkových výkonů. Arthur Penn výborně zachytil atmosféru malého městečka, ve kterém to zprvu pod povrchem a později už zcela otevřeně vře, scénář si s velkým množstvím postav poradil tak suverénně, že tu každá z nich má své místo a nikdo není nadbytečný. Děj je stejně jako lidské chování naprosto nepředvídatelný a ačkoliv po rychlém rozjezdu mírně zvolní tempo, postupně graduje a míří k závěrečnému zacloumání divákem, které šeredně mrazí. Jeden z nejpůsobivějších filmů, co jsem (nejen za poslední dobu) viděl. A ta hudba! Jasných pět hvězd. ()
Výborný film. Najprv som to sledoval ako novinku, ale scéna na vrakovisku mi pripomenula, že som to niekedy veľmi, veľmi dávno ešte v detstve videl v Československej televízii. Najviac na mňa zapôsobil M. Brando. Opäť toho veľa nenarozpráva, hraje s kľudom a predsa je neprehliadnuteľný. Scéna kde ho zmlátia na vlastnej policajnej stanici je neskutočná a nečakane realistická. V tých rokoch boli pästné súboje dosť biedne natočené, krv tiekla len výnimočne. Arthur Penn to zobral veľmi vážne za to ho fakt chválim a presne takto vyzerá váš ksicht, keď sa do vás pustí niekoľko chlapov, aj keď občas stačí i jeden...A. Penn myslel na detaily a to je dôležité. Príbeh je celistvý, každá linka i postava tu má svoje miesto, jednoducho film obstojí i v dnešných časoch a stojí za váš čas. 100%. ()
Štvanice je přesně mezi 4 a 5*, přičemž nakonec hodnotím nižší cifrou, jelikož po výborném začátku slibujícím strhující podívanou se dočkáváme značně strnulého tempa a nachází se zde tak prostor pro nudnější pasáže, které jsou však ke konci vytlačeny parádní dramatickou naháněčkou, kde opět v jisté míře figuruje typicky americký soudce lynč, jemuž těžko může ruka zákona zabránit. Marlon Brando, Robert Redford a Jane Fonda jsou vynikající a činí tento snímek něčím víc, než jen pouhým dramatem. Závěrečné minuty opravdu neměly chybu. 4,5*. ()
Skvělí herci.. Neuvěřitelně krutý snímek o jednom nešťastníkovi, kterému se lepí smůla na paty už od adolescence, o jednom normálním čestném šerifovi a o jednom městečku kdesi v Texasu, kde každý má střelnou zbraň, je rasistou a chladnokrevným pijanem..! Skvostně natočené drama s neuvěřitelně kvalitním českým původním dabingem, který tomu jen přidá.. ()
Krimi thriller, ktorý sa podobne ako slávny western Na pravé poludnie (1952) zaoberá predovšetkým skazenosťou a morálnym úpadkom jedného mestečka. Tentoraz nás príbeh zaviedol do Texasu, kde miestneho šerifa hrá posledný ostrovček morálky a ľudskosti, nezabudnuteľný Marlon Brando. Opäť ide o jeden z jeho filmov, kde svojou charizmou valcuje aj prípadné nedostatky snímku, pričom na seba strháva celú pozornosť diváka. Avšak nemenej dôležitý je fakt, že je tu výborne načrtnutá široká paleta charakterov, hlavne vo výpočte negatívnych vlastností, pričom tu Penn otvára aj ďalšie zaujímavé otázky súvisiace s priateľstvom, láskou, sebaúctou a iné... Čo sa týka ľudskej psychiky a sociálnych otázok má teda film čo ponúknuť, pričom podobne ako v zmienenom westerne ma oslovil aj koniec - s ľudskou hlúposťou bez akejkoľvek morálky sa nedá bojovať. 85/100 ()
Velmi nepřitažlivá sonda malosti se prakticky celou dobu zaměřuje na zkoumání, kdy se z jednotlivce stává dav a z davu masa, která ztrácí veškeré zábrany. K českému dabingu: překvapuje mě, jak podobné jsou si hlasy Racka a Munzara, byť je snadné je rozlišit, Munzarově bezchybné výslovnosti nemůže konkurovat logopedův zlý sen Racek, i když dlužno podotknout, že tohle byla jeho první dabingová práce. ()
Zdalo by sa, že hlavnou postavou bude väzeň na úteku, čiže Redford, ale plagát neklame, hlavné slovo má Brando. Teda v tomto posratom mestečku má hlavné slovo niekto iný, pretože najdôležitejšie sú peniaze a moc. Arthur Penn látku, ktorá by v rukách niekoho menej autorského vyzerala klasicky hollywoodsky, aj v tom dobrom zmysel slova, dokáže spracovať po svojom. Film má v sebe viac tém, ako by sa na prvý pohľad zdalo a samozrejme okrem obsadenia je to jeho ďalšie významné plus. Rogers má okolo seba takých nesympatických poskokov, až ich máte pri scéne v šerifovom kancli chuť sami postrieľať. ()
Reklama