Réžia:
Ladislav RychmanScenár:
Edvard ValentaKamera:
Alois JiráčekHudba:
Václav LídlHrajú:
Vladimír Ráž, Václav Voska, Irena Kačírková, Rudolf Deyl ml., Zora Polanová, Jan Pivec, Ladislav Pešek, Vladimír Hlavatý, Jaroslav Marvan, Felix le Breux (viac)Obsahy(1)
Jeden z prvních kriminálních filmů 50. let, v němž darebáctví netropí třídní nepřítel, nýbrž obyčejní zloději. Děj se převážně odehrává na vědeckém pracovišti, odkud byla odcizena vysoká částka peněz, navíc byly ofotografovány výzkumné protokoly. Ač oceníme náznaky autenticity v kresbě prostředí, kriminální zápletka je rozehrána ještě neuměle a naivně. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (26)
Těšil jsem se na parádní kriminálku, jakých jsme v šedesátkách natočili spoustu, ale dostal jsem nějaký paskvil, který se jen jako kriminálka tvářil. ()
Dlouhý film režiséra Ladislava Rychmana vypráví detektivní příběh z vědecké laboratoře. Režisér Ladislav Rychman pracoval doposud jako libretista, scénárista a režisér krátkých filmů. Proto zvlášť zdařilá je exposice filmu „Případ ještě nekončí", v nichž chtěl reřlsér charakterisovat dokumentaristickým způsobem odpovědnou práci epidemiologického ústavu. Režisér a všichni jeho spolupracovníci byli ještě před natáčením filmu důkladně poučeni o organisaci práce ve výzkumných ústavech, aby mohli věrohodně představit prostředí, pro náš film dosud neobvyklé. Tak jako v posledních českých filmech s detektivní zápletkou, tak i v novém Rychmanově filmu, je pozornost věnována nejen zápletce samé, ale především osudu a charakteru a vzájemným konfliktům lidí, kteří se na rozvíjeni napínavého děje přímo nebo nepřímo podíleli. Filmový přehled 33/1957 ()
Netuctová krimi s krádeží a vraždou a logickým odhalením pachatele. První krimifilmy neměly nízkou úroveň, vůbec ne! ()
Prostoduchá detektivka s manýry němého filmu, nebohému divákovi musel při četných záběrech tmy asistovat vypravěč. Tento rozhlasový film mne nebavil, ale musím ocenit Rychmanovu snahu zaznamenat tmu stokrát jinak. ()
Osud spisovatele a publicisty Edvarda Valenty (1901 - 1978), jedné z nejpozoruhodnějších osobností české literatury, byl mimořádně dramatický a v mnohém připomínal skutečný kriminální případ. Doba, ve které se právě nacházel, byla až příliš neklidná a Valentovo jméno se záhy ocitlo na indexu. Zákaz stíhal zákaz, vyvrcholením bylo spisovatelovo uvěznění v bouřlivých únorových dnech osmačtyřicátého roku. Ale vrátil se a znovu publikoval, v tomto období vzniklo patrně jeho nejznámější literární dílo, sociálně-kritický román Jdi za zeleným světlem, a také scénář k Rychmanovu krimifilmu. Jinak banální příběh je rámován divácky atraktivním prostředím výzkumného ústavu, v jehož útrobách dochází ke zločinu. Rychman se mmj. pokusil o jakýsi neformální noir design, když většinu záběru ponechal v temných, ponurých zákoutích, připomínajících v určitém směru klasické francouzské filmy z přelomu padesátých a šedesátých let. Dobovou atmosféru podtrhují také vynikající herecké výkony Vladimíra Ráže, Václava Vosky, Ireny Kačírkové, Jaroslava Marvana, Rudolfa Deyla mladšího a Jana Pivce. ()
Rychman si tehdy dovolil hodně. Udělal podezřelé z vědců, ale následně byli očištěni, aby pachatelem byl nakonec ten, od kterého se to obecně očekává. ()
Sympatická detektivka, skutečně napínavá a dobře zahraná. ()
....značne naivné námetovo i spracovaním...roky 50-te sú citeľné...skôr hodnota historická (reálie,herci)..... ako film ozaj podpriemer.... ()
Tento film se mi líbil. Měl napětí a na dobu svého vzniku byl velice dobře natočen. Akorát úvodní a závěrečné komentáře ve mě vzbuzovaly dojem propagandistického snímku. Pro mě osobně velice zajímavá role pro pana Vosku. Pan Pešek je zde v záporné roli, což také považuji za neobvyklé. Na svou dobu opravdu zajímavá a povedená kriminálka. ()
Prima dedektivka, Voska si střihnul krásnou roli zlouna, politicky naprosto korektní-nevýdané :) ()
"Člověče, jsme tady kriminalisti nebo spiritisti?!" Jaroslav Marvan v roli vyšetřovatele se tu pomalu rozcvičoval na pozdější postavu rady Vacátka, Václav Voska je téměř k nepoznání, Irena Kačírková a Vladimír Ráž standardně zdobí a jinak jde o stylově čistou detektivku, která na to, že je z 50. let není zasviněná jakýmkoliv budovatelským hnojem, s relativně jednoduchou, nicméně ne úplně tupou zápletkou a místy noirovou atmosférou. Škoda, že u některých nočních scén si musí občas divák představovat, co se tam děje, ale s tím je potřeba u 60 let starého filmu počítat. ()
Občan Kane pro pracující lid. ()
Dobra, jednoducha detektivka s Razem, Voskou a mladou Kacirkovou. Vysetruje Marvan. Nekolik momentu evokuje noirovou poetiku, takze ja jsem byl celkem spokojen. Takova stara skola. ()
Tři filmy pátého odstínu se odehrávají na ozvláštňujícím prostředí, v okolí fotbalu, v laboratoři, v operním domě. Film Případ ještě nekončí začíná i končí ve výzkumném ústavu epidemiologie a je vlastně rámován voice-overem o práci vědců a o jejich úspěších. Do toho zasáhne zločin – jak kriminální v podobě loupeže a vraždy, tak etický – v podobě plagiátorství a falšování výsledků výzkumu. Celý zločin je ještě okořeněn možnou pandemií tetanu, zločin je to tedy mnohovrstevnatý. Je to spíše taková ukázka zločinnosti na jednom místě, příkladů se najde mnoho. V tomto filmu jsou oběti a kolegové důležitější než vyšetřující. Poněkud neuspokojivé je, že zločincem se ukáže být vnější aktér, který nepředstavuje nic osobního. Ten má sice historii s policií, ale nikoliv přímo s vědci a oběťmi. Oceňuji, jak film pracuje s otisky prstů a s náhodou, kdy se rozpojené a rozpůjčené peníze zase spojí. Je to tedy zveřejnění – konkrétně Pánkova článku a postupu výroby séra proti tetanu –, které situaci zachrání. Zatímco pro tento žánr a 50. léta v Československu jsou vlastní tajnosti. ()
Jenme naivná detektívka. Manželka sa ma spýtala, či sa niečo odohrávalo aj cez deň , lebo bola stále tma.. Film hodnotím 45 %... ()
"To je zajímavé, doktore. Opravdu, velmi zajímavé. To dovedeme ocenit." Svižná a hravá, stylově čistá detektivka, odehrávající se v atraktivním prostředí Státního úřadu experimentálního lékařství, která vypráví o pokusu o špionáž a o tom, že nejstrašnější nemocí, je lidská závist. ()
40% - Nevím, jestli to technika tenkrát ještě nezvládala, nebo to bylo nezkušeností režiséra, ale ty noční záběry byly peklo. Na druhou stranu tříbily divákovu představivost. Detektivní zápletka byla průměrná, s několika nelogickými počiny hrdinů, na konci nás čekalo "překvapení", ale modří již delší dobu tušili. ()
Detektivka staré školy, která byla ve své době takovým milníkem. 50. léta byla ještě v plném proudu a v tomto snímku nebyl zločinec žádný třídní nepřítel, žádný imperialista. Už to je vcelku podezřelé. Jak se to tvůrcům povedlo? Příběh z oblasti vědy a vyšetřovatel 'Jaroslav Marvan'. Jeho důvtip, nadhled a smysl pro humor jakoby předznamenával budoucího pana radu Vacátka. Klasika, která neztratila nic ze svého kouzla. ()
Československá krimi zabývající se krádeží peněz z trezoru ve výzkumném epidemiologickém ústavu, které obdržel vědecký pracovník V. Ráž jako odměnu za objevení nového protitetanového séra. Při krádeži byla kromě odcizení bankovek rozbita zkumavka s bakteriemi tetanu, a dá se tedy předpokládat, že pachatel je nakažen touto nebezpečnou infekční chorobou. Další vědce pracující v této laboratoři představovala I. Kačírková a V. Voska, která byl donucen odejít na jiné pracoviště kvůli falšování výsledků při svých pokusech. Nutno přiznat, že úvodní část do spáchání krádeže není příliš záživná, ale aspoň má divák příležitost nahlédnout do tehdejšího prostředí vědeckého pracoviště. Zlom přichází, když se objeví kriminalista v podání J. Marvana, jehož postava by se svým vyšetřovacím stylem dala považovat za předchůdce jeho slavného rady Vacátka. Snímek se okamžitě díky jeho výraznému hereckému umění stává zajímavějším a před divákem se odehrává klasické pátrání po zloději, které je v závěru korunováno podrobnou a názornou rekonstrukcí činu. Během vyšetřování spolupracuje mistr Marvan s R. Deylem, který se opět prezentoval jako dobový ideologický správňák, ačkoli se tento film veškerým politický tématům vyhýbá. V dalších rolích se objevili L. Pešek a J. Pivec jako bývalí kasaři, kteří byli do případu zapleteni a elegantní F. le Breux coby ředitel onoho výzkumného ústavu. Jedná se o první celovečerní film L. Rychmana, který byl podle tehdejších podivných zvyklostí na začátku a na konci ohraničen naprosto zbytečným a dokonce nežádoucím monologem jakéhosi A. Zíba, jenž měl zřejmě prezentovat pohled správného socialistického diváka. Jedná se spíše o slabší filmové dílo, které však díky obsazení J. Marvana dosáhlo aspoň na průměr. ()
Zvláštní slepenec propagandy o geniálních a fantastických vědcích (v 50. letech si dokázali s chorobami ještě poradit) s detektivkou. V hlavní roli tetanus. „Možná má v těle miliony baktérií.“ Bu bu bu. ()
Reklama