Réžia:
Lars von TrierHudba:
Joachim HolbekHrajú:
Jean-Marc Barr, Barbara Sukowa, Udo Kier, Ernst-Hugo Järegård, Erik Mørk, Jørgen Reenberg, Henning Jensen, Eddie Constantine, Max von Sydow (rozprávač) (viac)Obsahy(1)
Pozoruhodný snímek EVROPA je třetí částí osobité autorské filmové trilogie, pátrající po duchovním fenoménu prostoru, v němž žijeme (PRVEK ZLOČINU, 1984, EPIDEMIE, 1987, EVROPA, 1991). Jeho tvůrce, dánský režisér Lars von Trier, situuje příběh do Německa "roku nula" (těsně po válce), do země těžce traumatizované svou prohrou, zmrazené do temnoty noci a beznaděje, a kontrolované (i devastovaného) Spojenci. Většina obyvatelstva tu však skrytě sympatizuje s nacistickými myšlenkami, a někteří se dokonce aktivně podílejí na destruktivních akcích werwolfů. Do tohoto místa a času přijíždí mladý Američan Leo, syn německého emigranta, aby "pomohl Německu". Pod přísným dohledem autoritářského strýce se stane průvodčím v lůžkových vozech první třídy u společnosti Zentropa. Seznámí se s majitelem společnosti, s Američany sympatizujícím Maxem Hartmannem, a zamiluje se do jeho dcery Kathariny. Avšak svět osobních jistot, jímž se citlivý mladík pokouší izolovat od okolní děsivé reality, snad právě proto drtivě zasáhne do jeho osudu...
Situace "zlem nakaženého" Německa je pro režiséra (stejně jako pro mnoho jiných vynikajících tvůrců) východiskem k mnohem obecnější výpovědi o jedinci, osudově zmítaném vnějšími tlaky a navzdory všem svým idealistickým snahám zavedeném do slepé uličky. Vypovídá nejen o střetu humanistických a demokratických ideálů s mašinérií smrti, manipulativní moci a destrukce, ale i o evropských traumatech a křižovatkách; pro obojí je klíčová obrazová a významová metafora cesty po železnici. Velký důraz klade režisér na formu svého vyprávění. Širokoúhlý snímek je převážně monochromatický s významotvornými vstupy barvy; originálně využívá ateliéru a zadních projekcí. Koresponduje s díly Dreyerovými a Bergmanovými, na Fassbindera a Godarda odkazuje formálním experimentátorstvím a obsazením jejich "kultovních herců" (Eddie Constantine, Barbara Sukowá). V souladu s Trierovým chápáním filmu jako snění v bdělém stavu je Evropa vedle svého konkrétního geografického významu rovněž jakýmsi kulturním a politickým bodem v kolektivním podvědomí; celý příběh je prezentován jako hypnotická seance hrdiny i diváka, provázená podmanivým, chladným hlasem vypravěče (Max von Sydow). (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (165)
Trier až magicky vtahuje diváka do vykolejené, zvrácené doby a doslova ho vymáchá v temné až halucinační atmosféře, tak, že závěrečné titulky působí dojmem šoku, násilného vržení zpět do skutečné reality. Příběh je poměrně jednoduchý, pracuje se schematy nepříliš vzdálenými filmu noir, vizuální stránka však rozhodně není pouhou nápodobou dobových postupů - už jen přiznaná ateliérovost natáčení, obsese zadními projekcemi, trikové postupy a snaha o opulentní efekty, barevné náznaky a další nepřeberné podněty dělají z filmu jeden z nejopojnějších vizuálních zážitků, co kdy plátna spatřila. Navíc využití vypravěče - hypnotizéra, který jako by celou vizi ovládá se dá rovnou označit za geniální a výborně uvádějící diváka do děje a horečnatého světa. Metafora dějin jako cesty vlakem, která nutně končí katastrofou, jakkoli se člověk tomuto vývoji událostí vzpírá a má je domněle ve svých rukou, nabízí již třetí vrstvu - Evropa je opusem jak pro milovníky napínavých a enigmatických příběhů (a žánrové hry), vizuální požitkáře a formalisty, tak pro ty, co film berou jako silný podnět k přemýšlení. V každém tomto aspektu film funguje na pět hvězd, takže je výsledné hodnocení více než jasné. ()
Lars von Trier je prostě skvělý filmař. O tom se nedá moc pochybovat. Má skvělé nápady, které se ukazují i ve snímku "Evropa". Jeho poválečné pojetí Německa je nesmírně zajímavé a originální. Skvělý je hlas vypravěče, pokud o něm tak můžeme mluvit, který jasně určuje to, jak se bude příběh vyvíjet. To odpočítávání je prostě geniální. A stejně mě film nedokázal strhnout, abych si řekl, že celkově to je velké dílo. ()
I think I understand unemployment in Germany much better now. People just can't afford to work here. 1) Neobyčejně sugestivní kafkovský film nabízí harmonický soulad mezi obrazem a zvukem, mezi sdělením vědomým i podprahovým. 45letý režisér a scénárista Lars von Trier (jindy i producent, kameraman, střihač, hudební skladatel) zde dosáhl z mého pohledu patrně vrcholu své tvorby._____ 2) Fascinující vhled do německé duše i poválečného života byl natočen v městečku Chojna (Königsberg in der Neumark) u německých hranic asi 50 km jižně od baltského pobřeží - v oblasti, kterou na dvanáct let obsadil Přemysl Otakar II a Německo odstoupilo Polsku po druhé světové válce. Autenticita místa je dána jak jeho německou historií, tak i jeho stavem krátce po pádu socialistické režimu v Polsku._____ 3) Jasná a předvídatelná pointa nijak neubírá na absurdnosti posledních dechberoucích třiceti minut. Už jen kvůli nim stojí film za zhlédnutí._____ 4) Trier působivě vyjádřil osudovou předurčenost Evropy: You want to wake up to free yourself of the image of Europa. But it is not possible. ()
Režijně výborné, do morku kostí mrazivé veledílo od prvních sekund. Způsob, jakým si Trier hraje se světlem, kamerou, vypravěčem, hudbou, oslovuje diváka, motiv ubíhajících kolejí, barvy, kontrast, rutina, láska, nespravedlnost, nedoceněnost, netolerance, využívání, bolest, smysl života. Pro mě první Trierovina, nicméně po tomto zážitku rozhodně ne na dlouhou dobu poslední. You want to wake up to free yourself of the image of Europa but it is not possible. ()
Místo explicitního pohledu na válku jako takovou zvolil Lars von Trier spíše společensko-psychologický film, ve kterém velmi dobře vystihl bezvýchodnost poválečné situace v Německu. I když je hlavní příběh bezesporu napínavý a v některých momentech dokonce strhující, je zároveň zajímavé sledovat, jak válku a její důsledky (především v oblasti mezilidských vztahů) hodnotí vedlejší postavy. Určitě nejde o nejlepší Larsovo dílo, ale kvůli výborné práci s obrazem, několika silnějším momentům a pohlcujícímu účinku ve vypravěčských vsuvkách má své nesmazatelné místo v Trierově filmografii. ()
Mám problém s hodnocením filmů Larse, myslím, že jsou nadhodnocenné. Lars je někdy více módní záležitostí a značkou, než zárukou skutečné kvality. Zmíním se o mých oblíbenějších filmech od Triera. Antikrist je bezesporu nadprůměrně nápaditý a jen průměrně šokující, nejlepší scény jsou podobné těm, které zopakoval později v Melancholii - statická kamera zaměřená na zpomalený výjev - takové velmi dobré obrazy vložené do filmu. Pak jsou tu filmy, které jsem viděl jen ze zvědavosti, protože jsem je vlastně ani nechtěl dokoukat. ještě zmíním Dogville, IMHO to je příšerný film. Evropa je v úplně jiné kategorii. Evropa se mi jeví po prvním zhlédnutí jako dokonalý film, který mě DOSLOVA zhypnotizoval. Dokonale jsem se do filmu pohroužil a emočně mu propadl. To, že to má dynamiku a strhující děj podpořenými skvělými dialogy, je asi nezbytné, aby byl výsledek takto brilantní. RESPEKT Larsi. ()
Zaujímavé zavŕšenie trilógie Larsa von Triera. Film najlepšie vystihuje veta, v ktorej opisuje nemecký národ jeden z američanov a hovorí, že mi sme zničili Vašu krajinu a Vy sa tvárite, akoby sa nič nestalo. Skľučujúca povojnová atmosféra charakterizovaná vlakom, ktorý sa rúti do neznáma. ()
Lars von Trier rozehrává svojí atmosférickou hru na kočku, myš a loutku v neuvěřitelně temném období a také tomu podřizuje samotný film. Svérázná "laterna magika" implementovaná do filmu, barevností šetřící za účelem syrové atmosféry, kde barvy vyplouvají na povrch jen ve chvílích významných, dodává filmu experimentální ráz, jenž jde ruku v ruce s absurditou doby. Forma tedy jednoduše geniální. Do této doby vysílá démonický vypravěčův hlas diváka coby mladého člověka plného nezkažených ideálů aby pomohl rozervanému národu vybudovat novou zem. Než se však stačí rozkoukat je vržen do tohoto světa plného odcizení, oboustranné nenávisti a válku přeživšího násilí aniž by byl předem varován kdo je hodný, kdo je zlý a kdo je ošklivý. Kolotoč událostí spolu s odtažitostí strýčka se ukládá v čistém mladém těle s lehkostí parní mašiny společnosti Zentropa. Začíná boj s časem, s prostým lidským rozumem a s absurdní dobou kde nikdo není, nebyl a nikdy nebude vítězem. ()
Když jsem viděla Dogville, myslela jsem, že víc už Lars von Trier udělat nemohl. Pak mě ale Prolomit vlny přesvědčil o opaku. A teď přišla Evropa a já nevím, zda je možné ji srovnávat s nějakým filmem, vím však, že takhle vypadá umění. Dokonalá práce s kamerou, skvělé prolínání černobílé a barev, scénář bez chyby a hlavně vypravěč. Trier vás vtáhne do děje a nepustí vás z něj ani po závěrečných titulcích. Tenhle zážitek mě jen tak nepustí. "Až řeknu deset, zemřeš..." ()
Námět je mimořádně zajímavý, jeho zpracování do scénáře také velmi dobré. Po formální stránce působivé. Jen bych se trochu pozastavil nad užitím promítacího plátna, které nebylo vždy povedené, a nad užitím barevného filmu před ("černobílým") promítacím plátnem. Toto na mě působilo až na pár výjimek velmi rušivým dojmem. ()
Pro mě nejlepší Trierův film. ()
ocenenia : MFF Cannes 1991 - Cena poroty, Najväčší umelecký prínos, Cena spoločnosti "Commission supérieure téchnique de l'image et du son" (CST) ()
Tohle Trierovo dílo bylo konečně to, co mi sedí. Sice se standardně neubránil depresivní atmosféře, ale to k poválečním letům a zejmína v Německu patřilo. Dokonale prolnul děj s obrazem a hudbou a vytvořil působivou atmosféru, které nešlo uniknout. Obrazová stránka byla vynikající, v níž využil spoustu prostředků typických pro starou dobrou kinematografii. Nakonec dávám 5* hvězdiček a tuhle lahůdku doporučuju. [ PŘÍBĚH: 3 /// NÁLADA: 1 /// ART: 2 /// STYL: 3+ /// CASTING: 3 (3*MAX) ] ()
Viděl sem to ve škole v originále ale ne celý..příběh mi přišel velmi fikticní a ¨jména herců ža na Mxw von Sydowa mi moc neřekli....tenhle film se mi líbil ale dosta málo o něm vím....nicméně s filmem podobného žánru jsem se ještě nesetkal... ()
Jeden z nejoriginálnějších filmů jaký jsem kdy viděl. Technická a vizuální stránka (zejména střih) je fenomenální. Trier zobrazil poválečné Německo hodně frustrujícím způsobem, ale také se spoustou cynických scén ("Máme rozkaz zabrat topení, reparace pro Skandinávii"). Nápad s vyprávěčem se opravdu povedl. A ten závěr - "You want to wake up"... ()
No, takze velmi strucne. Vsimol som si, ze niektori uzivatelia, niektore entity tu komentuju filmy slaboduchymi vystekmi typu : "Matrix je najlepsi film mojho zivota". No takze hoci filmovy ynteleguan nie som, stale tvrdim - na rozdiel od Madsbendera, Tetsua, Bluntmana a Shadwella - ze filmom proste nerozumiem. A tuna len viem, ze dejova linia sla hodne dozadu, respektive jej tu vobec niet. Sice doteraz viem, ze to bolo o povojnovom Nemecku po roku 1945, zvysok filmu mi jaxi unikol. Co vsak velmi dobre viem, ze sa na to neskutocne dobre pozeralo, Lars von Trier je reziser minimalne na europskej urovni a do filmu sa vyzna. Jo a viem, ze som bol filmom neskutocne fascinovany a nemohol som od toho odtrhnut oci. 85 % ()
Jako ano, vadí mi, že zde pořád forma přebíjí obsah a nějaké prvky (třeba to, že je to někdy černobílé, někdy barevné a někdy obojí dohromady bez žádného účelu a smyslu), ale jinak to překvapivě funguje. Nevím, jak se to Trierovi povedlo, ale jo, tohle je jeho první film, který se mi od něj fakt líbil. Má to skvělou kameru, místy i podmanivou atmosféru, uvěřitelné postavy, které překvapivě nejsou všechny nesympatické, hlavnímu hrdinovi zde prostě fandíte a ani se z něj na konci nestane hajzl a taky ten film podle mě dost realisticky ukazuje poválečné Německo, jenom chvílemi tam podle mě byla až moc velká chudoba. Samozřejmě je ten film i dost depresivní, ale co čekat od filmu s takovým tématem. Zkrátka tohle se Trierovi až překvapivě povedlo a rád jeho Evropě dám slabší 4*. Jen tak dál, ale obávám se, že tohle byla jenom šťastná náhoda. Snad ne. ()
závěrečný díl evropské trilogie (z níž sem neviděl prostřední film) je jednou z Trierovek, která mě sice úplně neminula, ovšem zároveň mě také úplně nechytla. Herecké obsazení je výborné, režie precizní a hodně mě bavily hrátky s obrazem, který přepíná z černobílé do barvy a někdy kombinuje oboje dohromady, ale na to abych Evropě úplně propadl je tu přeci jen dost hluchých míst, které sem neměl tendenci přetáčet jen kvůli mému respektu k režisérovi. Třeba se mi někdy v lepším rozpoložení podaří k Evropě vrátit a určité věci docenit, teď je to nicméně pouze lehčí nadprůměr...60% ()
Pěkně podvratný snímek.. Trier dokázal, že i se stativem dokáže natočit velmi působivý film...formálně krásné, Trier si vyhrál s čím mohl, dějově je perfektní především poslední půl hodinka... ()
Vlmi neobvyklý film, líbil se mi hlavně po vizuální stránce, černobílé závěry přecházející do barev jen v těch největších zlomech, či barevné obličeje na černobílém pozadí, to byla pastva pro oči. Dějová linka, plná manipulací s naivní hlavnípostavu se mi také líbila a nečekaný závěr mě opravdu dostal. Samozřejmě nemohu zapomenout na vypravěče, který byl základním stavebním prvkem filmu, škoda, že jsem ho neslyšel v originále, ale pouze dabovaně. ()
Reklama