Obsahy(1)
Kdysi se většina dřeva z horských lesů dopravovala na pily po řekách. Voraře postupně vytlačily nákladní automobily a železnice, oni však stále vzpomínají na dny své slávy a romantiku vodních putování. Dvěma zkušeným starým plavcům Váňovi a Šindelářovi se podařilo prosadit návrat ke starému způsobu alespoň pro jednu cestu. Sehnali si partu podobných nadšenců a vory svázané z klád se mohou vydat po říčním proudu... (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (83)
Václav Wassermann byl člověk, který psal kdysi výborné komedie (Hej rup!, Katakomby), zaměřené levicově, takže jeho poválečný přechod k agitaci byl asi věcí upřímného přesvědčení. Zvláštní je, že i když přehodil výhybku ze salonních komedií k budování, veřejně se zasazoval za obsazování "buržoazních" hvězd starého Barrandova. Plavecký mariáš vznikal původně se záměrem napsat novou, "pokrokovou" veselohru pro Vlastu Buriana. Měl hrát hluchého voraře Šindeláře, který pak hodně zpopularizoval Jiřího Plachého. Burian totiž nedal ani na přemlouvání Jaroslava Marvana a odmítl. Postava Šindeláře, na jeho projevu závislá, musela být seškrtána na minimum a Plavecký mariáš je proto nakonec jen další story á la Štika v rybníce, kde se všichni můžou přetrhnout, aby "splnili plán", "přiložili ruku k dílu" a kdesi cosi. Šlo to dokonce tak daleko, že i Marvanův malý vnouček je uvědomělým předsedou žákovského výboru ("Dědo, jak se dělí demonstrace?") :o) Neškodná blbinka, opravdu spíš k smíchu. 20% ()
Uvědomělá agitka a k tomu ještě trochu budovatelská to tedy rozhodně je, staří voraři tak trochu nemají mezi mladými své nástupce-konkurenti tak si tak trochu zavzpomínají na svou už dávno zašlou slávu a zapomenutých a dávno už nepoužívaných technik svého jedinečného řemesla...Ale uznejte sami když to tedy nevidíte jinak, a také vtom nevidíte žádnou politiku, tu si musíte u takového filmu prostě odmyslet, že se jim to dařilo celkem dobře a já se i bavil. V těch těžkých dobách bylo absolutně normální že se do společného budování zapojovali jak staří tak i mladí. Samozřejmě film je především postaven na třech hlavních hereckých výkonech a sice na tom asi nejlepším Marvanovém ( Váňa), u kterého byl jeho humor stále snesitelný i v tak těžkých dobách, připadalo mě to jak když Marvanovi jeho herectví vůbec nebrali a nikdo mu nic nediktoval, a on sám si hrál co chtěl a jak chtěl. Pak tam byl ale další z dědkovské trojky a to Jiří Plachý nahluchlý Šindelář, který byl tak trochu mimo, vypadalo to že ze sebe dělal naprostého hlupáka a ničeho si nevšímal, ale když potřebovalo máknout, tak vždy velmi elegantně a bez zbytečných řečí máknul a uplatnil své bohaté zkušenosti. Jeho: "Co říkal?"Já tě neslyšim ! Nebo to nemusel řikat že de, to vidim ne ! By se tu snad ani nedalo spočítat. A poslední byl Eman Fiala lovec zmijí Domáček, avšak u všech prostě zmijař. A pak to tam docela už vázlo Robert Vrchota (hajný Maršík), Gustav Nezval (lesný Šebek) nebo nemakačenko a frajer Václav Mareš, také byli ve svých rolích sice dobří ale jen v rámci svých možností. Tak tedy špatný film to nebyl, určitě jeden z těch lepších Marvanovských podobně jako třeba z té doby Železný dědek, jeho dva Andělové nebo třeba Bylo to v máji, ale musím si odmyslet samozřejmě tehdejší politickou situaci a velmi křečovitý optimismus který byl právě snesitelný jen v rolích těch třech prvorepublikových dědků, zbytek už byl velmi ovlivněn a nebo jak se říká silně zpracován. Také jsem si tady všiml Jiřího Sováka na pile, pro kterého to byl jeden z prvních filmů a zároveň i později pěkných vzpomínek na Jaroslava Marvana, po kterém tak trochu pomyslně převzal žezlo zábavy. No leccos společného měli to se musí nechat. Lepší průměr za 3*. ()
Jednoduchý příběh tohoto filmu, líčící, jak tři plavečtí veteráni, o kterých by každý řekl, že už nic nesvedou, zachrání našemu národnímu hospodářství statisícové hodnoty, svádí leckoho k pochybnostem: je vůbec záměr tohoto filmu správný? Což je správné dávat v dnešním filmu za vzor staré lidi jako průkopníky odvážných myšlenek a přitom na druhé straně proti nim postavit vlastně celou mladou generaci, svazáky i straníky, a ukazovat je div ne jako zpátečníky? Nuže, aby nebylo zmatků v názorech — takto otázku klást nelze. Třebaže „Plavecký mariáš" chyby a nedostatky má, tohle jeho chybou ani nedostatkem není. Příběh starého Váni a soudruhů z „Plaveckého mariáše" je především příběhem lidsky jímavým a přesvědčivým, pritom příběhem stranicky podávaným, takže není třeba mít pochybnosti o jeho ideové správnosti. Cožpak příběh starého Váni a soudruhů z „Plaveckého mariáše" není zahanbujícím příkladem pro všechny lidi, kteří, ač by mohli docela dobře pracovat, zahálejí; kteří, ač jsou fysicky s to přiložit ruku k našemu společnému dílu, spokojeně žijí ve své osobní skořápce, a hledí na naše budování jako na cosi vzdáleného, co se jich už netýká? A takových lidí je dost. A což tento příběh není zahanbujícím příkladem pro lidi, kteří, ač zaměstnáni, neplní svůj plán, vymlouvajíce se na vysoké normy, není zahanbujícím příkladem pro všechny, kdo se odvolávají na „objektivní příčiny"? Zdánlivě nepřekonatelné lze překonat, když člověk chce a začne trochu namáhat mozek, aby vymyslel, jak na to — to říká tento film. — A pokud jde o mládež: tu jsme v našem filmu viděli většinou vždy jen jako avantgardní příklad. „Plavecký mariáš" tím, jak ukazuje mládež, pravdivě kritisuje některé nedostatky v mládežnické práci. — A nakonec: „Plavecký mariáš" je oslavou staré poctivé české práce, dnes málem zapomenuté, plavectví. Získává tím hodně na poesii. — Je jen na škodu, že scénář tohoto filmu je tak vratký (jsou zde na přiklad tak nefunkční postavy jako je Božka); kdyby byl scénář lépe, důsledněji rozpracován (neboť jeho příběh v jádře je dobrý), mohl z „Plaveckého mariáše" vzniknout jiný film než takový, o kterém se dá říci jenom: průměrný, zajímavý, s vynikající fotografii. Filmový přehled 9-14/1953 ()
Jasně...není to nejkvalitnější film naší historie. Ono se jich taky v 50. letech moc neudělalo, ale já mám tyhle starší snímky rád. Tak za prvé, odráží dobu. Není lepší důkaz a svědek tehdejší doby než film přímo z té doby. Jasně, agitace tady funguje dokonale. Podobně jako ve filmech s Andělem na letní dovolené a na horách. Ale tomu všemu dodává nějaké větší kouzlo pan Marvan. Mohl on za to, že žil v době komunismu a takové filmy prostě brát musel? Ano, hrál i v kvalitnějších, ale když přišla nabídka, tak herec jeho kvalit ji prostě vzal a neofrňoval se nad tím, co musí hrát. Navíc byla taková doba a nevím, jak by to fungovalo, kdyby zrovna v podobných snímcích hrát odmítl. Možná by dostal zákaz na pořád, kdo ví. Dávám nízké hodnocení, protože sám pan Marvan všechno nezachrání. Mě agitka komunismu až tak nevadí, když na ten film chci koukat, tak už holt musím počítat s tím, že tam je. Mě spíš vadí, že se ve snímku toho až tak moc neděje a že není zase až tak vtipný ač je brán jako komedie. To už i zmíněné filmy s Andělem byly zábavnější. Ale na dobový snímek, navíc s panem Marvanem, ať je jaký je, se stejně rád podívám znovu. ()
Příběh pěkný, ovšem až po okraj naplněný frázemi, které se především v dětských ústech vyjímají obzvláště obludně. Zatímco se vysloužilí plavci, jimž se podařilo přimět k práci bezmála celou ves, snaží vzkřísit své úctyhodné řemeslo a bezděčně i navázat přetrženou krajovou kontinuitu, ostatní překládají své činy do bolševického žargonu. Na stříbrném plátně se tak neutkává člověk a příroda, ale řeší se surovinový plán. A když nakonec zapůsobí inspirace ze Sovětského svazu… Krásný vorařský patos, zodpovědnost cesty a vůle k ní, prosvěcující v řadě záběrů z filmů tak bohužel leží ve stínu ideologie a prohnívá čelistmi kůrovcovitých pojmů. ()
Galéria (4)
Zaujímavosti (11)
- Jaroslav Marvan (Váňa) sa bál vody. Keď sa natáčali zábery s plťami, držal si odstup. (Raccoon.city)
- Exteriéry filmu byly natáčeny v Prokopském údolí v kamenolomu, na mostě ve Varvažove, u soutoku Otavy s Lomnicí, v domku pod Svatou Annou, na statku ve Štědroníně a u jezu pod Zvíkovem, který byl v době vzniku filmu jedním z největších na českém území. (Ded@M@tes)
- Za hercov pri záberoch na vode zaskakovali profesionálni splavovači dreva a pltí. (Raccoon.city)
Reklama