Scenár:
Jeff BuhlerKamera:
Laurie RoseHudba:
Christopher YoungHrajú:
Jason Clarke, Amy Seimetz, John Lithgow, Jeté Laurence, Hugo Lavoie, Lucas Lavoie, Alyssa Brooke Levine, Sonia Maria Chirila, Bailey Thain, Jacob Lemieux (viac)VOD (3)
Obsahy(2)
Dr. Louis Creed (Jason Clarke) sa so svojou manželkou Rachel (Amy Seimetz) a dvoma malými deťmi presťahuje z Bostonu do vidieckeho Maine. Hlboko v lese objaví tajomné, skryté pohrebisko. Keď príde k tragédii, Louis sa obráti na svojho čudného suseda Judea Crandalla (John Lithgow) a tím započne nebezpečná reťazová reakcia, ktorá rozpúta nepredstaviteľné zlo so strašnými dôsledkami. (Cinemart SK)
(viac)Recenzie (566)
V porovnaní s verziou z r. 1989 aj napriek tomu, že obsahovo je to samozrejme to isté, je tu cítiť podstatne menej emócií. Po pocitovej stránke ma to teda tak nezasiahlo ako staršia verzia. Možno je to kvôli tej malej, ktorá sa mi tu zdala menej presvedčivejšia. Priemer. 60/100 ()
Srovnání s původní verzí se zde člověk nevyhne a obě mi přijdou podobně (ne)zdařilé, každá má svoje klady i nějaké slabé stránky. V první řadě mi přišlo fajn, že remake se od starého filmu v mnohém odklání, včetně samotného závěru, který je zcela jiný, takže má smysl to vidět i pro toho, kdo zná starší verzi. Byť to jsou občas změny jen malé, jako např. to dětské pohřební procesí, které v originálu nebylo, ale oni ano v remaku v podstatě nemá žádný význam, a je tam jen na efekt, a kdo to navíc už viděl v traileru, tak ho to ve filmu už ani nezaujme. (Některé změny poplatné době mi ale vadily - v původní verzi hrál postavu doktora Louise 30 letý oholený Dale Midkiff - protože děti si tehdy prostě lidi dělali dřív a normální se bylo holit - zatímco v remaku ho hraje o 19 let starší Jason Clarke, který má samozřejmě vousy, jak si doba žádá; další výraznou změnou je postava přejetého kluka jménem Victor Pascow, kterého v originálu hrál běloch, zatímco v remaku černoch, asi aby tam byl aspoň jeden herec černé pleti - a nutno dodat, že zatímco běloch mi přišel skutečně strašidelný (možná i protože byl bledý jako správný duch), tak černoch mi - s tím vyhřezlým mozkem - přišel prostě jen nechutný. A konečně poplatné dnešní době mi přišlo i to, že nehoda dívenky není nijak zobrazena - kamera se prostě věnuje něčemu jinému - a její sražené tělo nemá jedinou kapku krve, nebo nedejbože něco zdeformovaného - současní diváci by samozřejmě pohled na něco takového nesnesli - a přitom v následující scéně leží její rodiče v posteli s dceřinou hračkou, která je dramaticky zakrvácená - jak odporné pokrytectví!). V tom, jakou roli v ději hraje samotný zvířecí hřbitov, se oba filmy bohužel shodují - jeho funkce je zde zcela dekorační a význam nemá veskrze žádný, protože to zásadní se odehrává na úplně jiném pohřebišti o kus dál. A zatímco v původní verzi byl ten zvířecí hřbitov opravdu strašidelný, v remaku mi přišel tak nějak nemastný neslaný - ono celkově jsou zde speciální efekty samozřejmě sice lepší a asi to má i lepší spád vyprávění, ale originál měl podle mě tak nějak větší kouzlo, a tento dojem podporuje i můj odvěký odpor a nepochopení ke smyslu remaků obecně. Není to špatný horor a srovnání s originálem je zajímavé, ale dle traileru jsem původně myslel, že to bude větší pecka. ()
No konečně film, který si, z loňské a možná i letošní nabídky, žánr skutečně zaslouží. Tíživé, temné, docela kruté a hlavně nepolevující, skvělá práce s dětskými herci, precizní režie, kamera i hudba (zvuk celkově super). Sometimes Dead is Better. Teď už rozumím. [Kino Citadela - Litvínov] ()
Nezajímavě a ošklivě natočená kingovská adaptace, již si snad nikdo nežádal a jejíž existence je ve srovnání s třicet let starou solidní verzí Mary Lambertové neopodstatněná. Film nemá žádný rukopis, žádnou energii. Tvůrci nepřišli s ničím zajímavým, naopak ve chvílích, kdy se snažili od knihy mírně odchýlit a přinést něco nového, začíná být snímek do tak neúnosné míry hloupý a laciný, až je to na plácnutí přes čelo. Filmu se nedaří u diváka vyvolat žádné emoce, žádné překvapení, nic. A finální facka přijde při závěrečných titulcích, kdy začne znít cover verze skladby Pet Sematary z původního filmu, jako by nám tvůrci mezi řádky říkali, že dneska je prostě cool udělat fádní a bezpohlavní remake z čehokoliv, co bývalo před lety dobré, a ať se s tím prostě smíříme. Ale já nehodlám. ()
Pokud to neberete příliš vážně, což již díky názvu nejde, je to roztomilá zábava na pošmourné odpoledne. ()
V tuhle chvíli mám v knihovně 54titulů od Stephena Kinga. Z mého pohledu je Hřbitov zvířátek v knižní podobě to nejděsivější co napsal. Jáko film není špatný, ale na Osvícení a To tohle prostě nemá. Není to ani tak v jedné z věcí co by se na filmu dali pokazit... Tenhle film je prostě o něco slabší po všech stránkách. Né že by jsem se nebál, to né. Ale prostě to není úplně ono,je tam cítít, že tomu chybí ten poslední krok. Proto hodnotím za 4* ()
(80%) Viděno v kině. Na ŘBITOV ZVÍŘÁTEK jsem se rozhodně těšil. Tyto novodobé horory beru všemi deseti. I když je to poslední dobou už celkem dost ohrané a ne vždy se dílko zdaří. Zato tento horor se dle mého názoru docela povedl. Není tu nic zásadního, co bych vytýkal. Je to Rko, bohužel ale ne na 100pro využité, ale trocha krve, pár trochu brutálnějších scén – to rozhodně potěší. Ale furt se nejedná o nic drastického a nijak extra děsivého – tohle bych rozhodně trochu doladil. A dále jsem si nemohl nevšimnout takové té žánrové nerovnoměrnosti. Myslím tím zejména ke konci, kdy se to snažilo tvářit děsivě, a přesto tu bylo pár napůl (asi nechtěně) nadlehčených scén. Takže závěr to trochu shazoval, jinak by z toho mohla být ještě větší pecka. Ale dost kritiky. Nuda zde nehrozí, hned od začátku se jde na věc. Navíc dle traileru jsem usoudil, že jistá osoba zemře skoro hned na začátku a ono to bylo úplně jinak. Najde se tu i pár dobrých lekaček, chvílemi to je trochu drsné, i ty emoce docela fungují dobře. Má to funkční příběh, dobré herce včetně hlavního Jasona Clarka, který je prostě skvělý. Konečně se mu povedl horor (nedávný Winchester mě moc nebavil). John Lithgow mě též bavil, i když si splnil takový ten nutný standart. Hudba byla celkem vydařená. No, knihu od S.Kinga jsem nečetl, ale rozhodně si jí do budoucna pořídím. Nicméně jsem dostal o něco víc, než jsem očekával, paráda! ()
Pár poznámek, které jsem si po projekci načmáral do sešitu. ()
Příslušně archaická exhumace Kingova dávno pohřbeného pera. O jaký druh pera jde, se dá snadno polemizovat, vždyť i český distribuční název připouští odchylky od standardně užívané češtiny, tudíž není pero jako péro. A kočky rády skáčou na klimbající se ohanbí, takže je třeba se mít na pozoru, hlavně před těmi nemrtvými. Historku o starém indiánském pohřebišti, na němž vše pohřbené spolehlivě ožije, už ale po návratu mezi živé není naladěno na přívětivou notu, netřeba rozsáhle osvětlovat, je dostatečně známá. Určitým rizikem bylo ji filmově oživit po 30 letech a vzbudit opětovný divácký zájem o archaický materiál. A už bylo načase vtisknout látce důstojné zpracování. Mary Lambert neumí filmy režírovat a její směšné hloupnutí nepodrželo vůbec nic, až na chytlavou skladbu Ramones. Druhé dějství už byla naprostá beznaděj, kdy vypůjčený námět vydatným šňupáním kokeše zazdil i Eda Furlong. A v podstatě nebylo nijak náročné dva existující filmy překonat. Režijní dvojce Kevin Kölsch a Dennis Widmyer se podařilo do jejich verze nasypat všechny příslušné ingredience, na glutamát už nedošlo, ovšem napětí, atmosféru a gore to má v dobrém poměru. Nejdříve umře kocour, pak se čeká až přijde kocour, a pak si zahrajeme snooker s cisternou, kdy kvalitní šťouchanec vyřídí malou holčičku. Režie dost bojuje i vzdoruje předvídatelnosti, kterou je materiál stižen. Rozjezd to nemá kvapný, ovšem série tragických událostí je umně podána a s rodinnými příslušníky se dá spolehlivě prožít. Gore má kvalitu, film s ním nakládá uvážlivě. Někdy až moc uvážlivě, načež vyhřezlý mozek umírajícího černého mladíka střídá holčička v neporušeném stavu po nárazu cisterny(!). Finální část už má punc (c))hutné atmosféry, překvapí i zakončení. Jason Clarke a spol. si vedl spolehlivě, vypíchl bych zlou holčičku ztvárněnou Jeté Laurence. Odlišnosti oproti knižní předloze se najdou, to už k tomu patří, nemá smysl to tudíž řešit. Důležité je hlavně to, že obdivovatelé osmdesátkových hororů mají na co jít do kina, neb tenhle počin obsahuje podstatnou část toho, co měly kdysi dávno staré poctivé horory, které si ve videích ustlaly a na které se už (v kinech) tak trochu pozapomnělo. 8/10 ()
Chorá sestra z pôvodnej adaptácie je asi najodpornejšia filmová zrúda vôbec, ktorá ma v snoch strašila celé detstvo. Tu to nie je až natoľko hnusné, takže som grcal asi len dvakrát. Inak ok, taký klasický americký kinohoror. 65% ()
Čajíček, který měl jít rovnou na video. Rozjezd i kingovský základ jsou ok, ale ke konci to místo pořádného utahování šroubů spíš pozvolna upadá až do zcela bezzubého (a svým způsobem docela legračního) závěru. 50 % ()
Prvá polovica, respektíve hodina, bola pomalá, temná, budovala solídne napätie a pripravovala slušne na nadchádzajúcu hrôzu. Tá nakoniec prišla tak rýchlo a prebehla ešte rýchlejšie, že divák musí odchádzať z kina so zmiešanými pocitmi. Alebo inak povedané, vyzerá to tak, že tu skutočne vznikal film až v strižni, respektíve po dodatočnom prestrihaní podľa "umných" rád štúdia. Mohol vzniknúť pomalý psycho-horor, kde je všetko presne na svojom mieste, ale vzniklo niečo, čo nie je ani zábavné béčko, takže človek vlastne nevie, čo si o výsledku myslieť. Pre znalcov prvého filmu v podstate úplná zbytočnosť a to aj napriek jednej veľkej zmene, ktorá je zmenou ale iba na oko. Čo sa týka naratívu, tak tam stále sledujeme všetko podľa starých plánov. Knihu som nečítal, tam nech porovnávajú zasvätení. Clarke aj Lithgow obsadení presne a v podstate aj zvyšok minimálneho osadenstva, vrátane mačky. ()
Solidní hororové momenty, super dětská herečka hrající dceru (její první scény po návratu ze hřbitova jsou parádní), ale ten konec... ten konec sráží film o dva levely dolů. Předvídatelný, "edgy", zbytečně temný a nelogický (na úrovni béčkových hororů). Čičinka ale dobrá. :-) ()
Čekala jsem teda něco víc. Ne, že by to nebylo zajímavé nebo originální, ale přišlo mi to takové nedotažené. Chtělo by to víc historie (píše odpůrce dějepisu) a taky trochu víc normálního příběhu. A konec hodně předvídatelný, škoda. ()
Čekal jsem o něco víc. Původní dva díly jsem viděl v dětství a skoro vůbec si je nepamatuji, ale nějaká ta vzpomínka tu je. No, nejvíce se mi líbil samozřejmě kocour Church (RIP), atmosféra také nebyla špatná a závěrečná scéna s dítětem v autě byla vynikající. Avšak něco tomu chybělo, za několik dní, si na Řbitov zviřátek už zřejmě ani nevzpomenu. ()
Lithgow potěšil, ale jinak...? Hvězdička nahoru za poslední dvacetiminutovku, přišlo to zrovna ve chvíli, kdy už jsem nad filmem definitivně lámal hůl. ()
Spoilery! Vzhledem k době vzniku filmu a možnostem současných technologií nelze nepochválit opravdu vynikající vizuální stránku. Hřbitov, všudepřítomná mlha - to všechno je úžasné. Úvodní budování atmosféry také skvěle funguje. Ústřední rodinka je také v rámci možností dostatečně sympatická. Režisér se nebojí držet hororových trendů a jako první poslat na věčnost opičku, což je v dnešní době počin nanejvýš riskantní a sám o sobě si zaslouží velké uznání. Vůbec zde ovšem nefungují lekačky a mám neblahý pocit, že se režisér snažil zavděčit i současné popcornové teen generaci, která mu film v kinech převážně zaplatí. V momentu pohřbení a oživení kočičky, kdy by měl film začínat gradovat, tak namísto toho začíná jeho kvalita upadat a divák si pomalu začíná přát, aby skončil. I přes ucházející tempo a několik fajn momentů, na mě působil snímek spíše lehce podprůměrným dojmem. ()
Řbitov zviřátek je v minulém století zamrzlou a rutinně režírovanou přehlídkou vyčpělých prostředků, jimiž se tvůrci marně snaží diváka vyděsit, zlověstně se tvářícím kocourem počínaje a pohřebním průvodem dětí v karnevalových maskách konče. Oproti Kingově předloze jde o psychologicky velmi plochý a řídký horor, trpící absencí napětí, zakletý v opakujících se nočních můrách svých hrdinů, jednoduchých záhrobních motivech a obligátních lekačkách ze čtvrté cenové, realizovaných bez známky vynalézavosti. Od předchozí, třicet let staré adaptace, se to liší jen minimálně - sporadické změny v ději dávají tušit, že tvůrci se aspoň snažili nenatočit úplnou kopii, tím (a kvalitním obrazem a současnými herci) ale ta modernizace bohužel končí. ()
Docela zajímavý horor podle Kingovy předlohy, a to přesto, že se jeho adaptace ne vždy povedou. Zápletka je poměrně jednoduchá. V lese, u kterého žije jedna rodina, je kouzelný hřbitov, kde mohou obživnout mrtví mazlíčci. To si taky Luis vyzkouší na svém kocourovi. Poté mu ale zemře dcera a co ho nenapadne? Zbytek si asi dokážete domyslet sami. Místy je to dost drsné a brutální, hlavně konec... "Můžeme být zase rodina." ()
Ostuda a naprosté nepochopení podstaty Kingovo knižní předlohy. První adaptace z roku 1989 od Mary Lambert je sice značně béčková, ale ve svém zpracování zcela úchvatná. Mám rád Johna Lithgowa, ale jako Judd byl příšerný. Poslední hřebíček do rakve tomu zatloukla nechutná dívčí cover verze „Pet Sematary“ od Ramones. Úroveň filmu 0/10, nasrání z filmu 10/10. A to jsem myslel, že nic horšího než Pet Sematary II už z této látky nelze vyprodukovat. ()