Réžia:
Alfred HitchcockScenár:
Charles BennettKamera:
Curt CourantHudba:
Arthur BenjaminHrajú:
Leslie Banks, Edna Best, Peter Lorre, Frank Vosper, Nova Pilbeam, Pierre Fresnay, Frederick Piper, Joan Harrison, Betty Baskcomb, Robert Brooks Turner (viac)Obsahy(1)
Dvaja manželia sa na dovolenke omylom dozvedia o chystanom atentáte v Londýne a aby ich vrah donútil mlčať, unesie im dcérku. Oni sa však okamžite vracajú do Londýna a mienia vziať spravodlivosť do vlastných rúk. Napínavý thriller, ktorý si Hitch sám zremakoval farebne v roku 1956. (POMO)
Recenzie (38)
Můj největší oblíbenec ve svém dřívějším období mě tolik tentokrát tolik nepřesvědčil. Zápletka je sice v roce 1934 na takové úrovni, kde ostatní budou za desítky let, to je u něj úplně normální, protože byl prostě nejlepší, ale hlavně poslední třetina filmu to je nastavovaná kaše a nebýt Petera Lorre, slavného to slovenského záporáka, bylo by to mnohem horší. Přestřelka na konci je hitchovsky překvapivě neobvykle nesmyslná, nekoncepční, dlouhá a krvavá. No, on ani remake s Jimmym Stewartem není to nejlepší od mistra. Nejlepší je snad lokace v Royal Albert Hall. ()
Konvenční konspirační thriller, kterému zoufale chybí všechny trademarky pozdější Hitchcockovy tvorby, jako výraznější formální vytříbenost a dějová provázanost. Hitch v jednom ze svých prvních „velkých“ filmů hraje na příliš přímočarou strunu, takže se film po skvělém úvodu ve Svatém Mořici brzy stane pouze nezajímavou hrou na kočku a na myš, jež zoufale postrádá jakýkoliv dějový zvrat a závěr v Albert Hall či konečná přestřelka už působí pouze dojmem nastavované kaše, čemuž nepřidá ani spousta nedořešených témat. Dvacet minut navrch by snímku jedině prospělo! ()
║Rozpočet £40,000║ ()
Úplně chápu, že kvůli tomu skvělému nápadu s mnohem propracovanější scénou v Albert Hall stálo za to natočit to znovu a lépe. Původní verze má ale zase Lorreho a ve finále i akční hrdinku. ()
Hitchova verze z roku 1956, která není remakem, ale prostě úplně jinou variací na stejné téma, mi připadá celá neskonale vtipnější a svižnější, nabitější, nicméně tenhle snímek nepostrádá několik fantstických momentů, k nimž patří i samotný závěr. *~ ()
Takový typický guláš sestavených Hitchem a Bennettem s odkazem na Chestertona. Z formálního hlediska musím seznat, že střihová skladba je podivná a místy nefunkční, práce se zvukem je na rok 34 zarážející. Herecky to osciluje mezi Angličany, kteří ve filmu sprostě jen jsou a přemisťují se nevzrušivě podle značek, a Peterem Lorrem, který hraje poprvé mimo Německo a zcela neorganicky a vyloženě sám za sebe. Snad jen u dětské herečky můžeme hovořit o určitém vědomém civilismu. Na to, že se právě tahle látka stala předmětem nového zpracování v 50. letech a že díky ní Lorre uspěl v anglicky mluvených filmech, je to síla. Nehledě na upevnění spolupráce mezi Bennettem (původně nadějným dramatikem) a Hitchem od dob Blackmailu... ()
Velice vtipně natočený thriller, kde jsem opravdu nečekala, že se budu smát u tolika scén (zpěv v kostele, bitka v kostele, babka v trenkách). Navíc hlavní představitel byl sympaťák, stejně tak jeho žena, výbornej úvod se skoky na lyžích a poté s tancem, k tomu Lorre s bílou patkou a jizvou přes půl obličeje... Vedle toho mi sice přišlo "podloubí" těch atentátních techtů mechtů trochu mělký a nedormlý, nicméně čistě pro zábavu a napětí jsou to pěkný 4* ()
Napodruhé to bylo lepší, pane Hitchcocku. ()
Asi jsem Muž, která ví příliš málo, ale tenhle film jsem naprosto nepobral. U Hitche bych tolik naivity opravdu nečekal. ()
Tohle mě bohužel takřka dokonale minulo a měl jsem strašný problém u toho vůbec vydržet do konce. Přišlo mi to beznadějně zaseklé v době svého vzniku, zápletka je podle mě zcela debilní, není to vůbec napínavé, a nechápal jsem motivaci spousty postav, proč dělají to co dělají (a z počátku jsem měl problém se vůbec v té záplavě postav vyznat). Líbil se mi asi jen Peter Lorre coby ústřední padouch, ale jinak bych se tomu filmu podruhé obloukem vyhnul a ani si neumím představit, koho by to ještě dnes mohlo bavit, vyjma skalních Hitchcockových fanoušků (pokud někdo takový ještě existuje). ()
Jeden z mála případů filmu, kdy remake je lepší než originál. Tato původní verze je sice o něco více akční (kostel, konec) a má tu výhodu, že hlavního zlouna hraje chodící charisma Peter Lorre, ale celkovým zpracováním, atmosférou a hlavně srozumitelností je přeci jen o hvězdu lepší remake (v kterém však chybí nezapomenutelná scéna ze zubní ordinace). ()
Unesená dívka, tajné materiály ve štětce na holení a uctívači slunce, to vše završeno padouchem, jehož představitel mě zaujal v Cassablance. Nic víc, nic míň. ()
Jubilejný 30. film, ktorý som od majstra napätia a hrôzy, videl, zároveň i najstarší, Hitchcock nakrútil originálny čiernobiely klenot s rodeným Ružomberčanom - Petrom Lorreom, predstavte si, že pôvodom Slovák, Lorre, si zahral aj vo večnej - KLASIKE - CASABLANCA, zaujímalo by ma, koľko ľudí v Ružomberku vie, kto je to Peter Lorre ? Myslím, že len veľmi málo je takých, ktorí by to vedieť mohli ? Mimochodom, slávny Hitch, si - Muža, ktorý vedel príliš veľa, znovu zopakoval, urobil si REMAKE - vlastného filmu, tentokrát s Jimom Stewartom, ale, priznám sa, že originál, mám oveľa - radšej ! Fascinuje ma, ako Alfred, pracuje s réžiou, kamerou a strihom, skrátka, HITCHCOCK, je génius, a to som ani nečakal, že ma bude až tak baviť, vo filme z roku 1934. , je hlavnou doménou, práve - rodený Ružomberčan - Lorre, inak film, pôsobí i ako parádna - GANGSTERKA, a la - Public Enemy. ()
Majster Hitchcock natočil špionážny thriller sebe vlastným spôsobom, hoci sa snímku nedá uprieť určitá ťažkopádnosť napriek svojej minutáži. ()
Povedený thriller se třemi výjimečnými a hlavně originálními momenty (Sv. Mořic, židlová bitka v kostele, koncert) a velice příjemnou stopáží, která je přesně tak akorát na takovejhle druh filmu. ()
Film, ktorý bol neskôr remakovaný tým istým chlapíkom, dobrý thriller, len trošku horší obraz...ale nič moc od Hitchcockka ()
Oproti pozdější verzi z 1956 tohle skutečně až bolelo dokoukat. Zkratkovité nesmyslné jednání postav, chování, zvraty... scénárista musel být nemehlo nebo nevím. Sice i sám Alfred věděl o nedokonalosti tohoto svého filmu, ale pokud chcete prostě jen vidět Hitchcockava "Muže, který věděl příliš mnoho", jděte rovnou pro verzi '56, tohle obejděte obloukem. Fakt. ()
Povedzme to tak, že tento Hitchcockov film možno označiť za priekopníka medzi špionážnými filmami. Deju možno vytknúť hlavne takmer priateľské správanie sa páchateľov k mužovi, otcovi dieťaťa ktoré unesú, aby nevyzradil ich plány potom ako sám objaví ich skrýšu,miestnosť v ktorej nebude počuť streľbu ale policajnú píšťalku áno a hlavne záver. Bohužiaľ, koncom to strašne pokazili. Mamka ostrostrelec ubrala filmu 10%, takže mi to vyšlo na 65%. ()
6/10 Lehci nadprumer, kde se hodne strili a je i dost mrtvych - kratka stopaz zabranuje lepsimu prokresleni postav, ale tez aspon nezacne nudit. Peter Lorre je nadcasovy padouch ;]]] ostatni postavy jsou lehce zapomenutelne, stejne jako vetsina scenek - snad jenom "u zubare", "v kostele". Na poradne Cocky to nema.... ()
Viem o tom, ze man Who knew too much z roku 1956 je rymejkom tohoto filmu. No a je tam sice dobra atmosfera, a spionazny namet, ale mne osobne sa rymejk z 1956 roku videl viac ako povodny film. 75 % ()
Reklama