Réžia:
Stanley KubrickKamera:
Oswald MorrisHrajú:
James Mason, Shelley Winters, Sue Lyon, Peter Sellers, Gary Cockrell, Jerry Stovin, Diana Decker, Lois Maxwell, Cec Linder, Terry Kilburn, Ed Bishop (viac)VOD (1)
Obsahy(1)
Emigrant z Evropy Humbert Humbert je po příjezdu do města Ramsdale v New Hampshiru zasažen amorovým šípem a je natolik očarován, že vymyslí ďábelský plán. Ožení se s Charlottou Haze, aby tak mohl navždy být nablízku své lásce, Charlottině předčasně vyspělé dceři Lolitě. V této hořce komické a hluboce jímavé adaptaci románu Vladimíra Nabokova Stanley Kubrick odhaluje téma sexuální posedlosti. (oficiálny text distribútora)
(viac)Recenzie (284)
Není moc filmů, kterým by se naprosto vyrovnal remake. Lolita ale je přesně takovým příklade. Takhle by měly dělat film a jejich o 30 let mladší bratříčkové. ()
Když mám srovnání s remakem z roku 1997, zdá se mi, že James Mason se do téhle role vůbec nehodí, vzezřením ani chováním. Hraje starýho páprdu, na kterym není nic zajímavýho, hrozně okatě se Lolity zastává, směje se tý ženě, k Lolitě se pak chová vrcholně majetnicky. V téhle Kubrickově verzi je dle mého taky mnohem víc nevěrohodných scén, je o poznání nudnější a snad i upovídanější. ()
Až do poloviny filmu jsem byl u vytržení. Po smrti matky se ale něco zlomilo a film citelně ztratil na tempu a hlavně Mason pro mě přestal být věrohodný. Naopak velkým a příjemným překvapením pro mě byl Sellers, kterého znám jen z role Růžového pantera a který byl opravdu skvostný. Vedle něj se se mi líbily i ženské herecké výkony Winters a Lyon. Kubrick v té době zakazovanou předlohu natočil v mezích akceptovatelnosti (v originále má Lolita 12 let), pouze s náznaky erotiky, skvěle je dávkováno drama, groteska a tragédie, občas i v jedné scéně. Já osobně jsem s filmem měl trochu problém a jsem přesvědčen, že každý na něj bude reagovat jinak. ()
kubrick se tohoto díla ujal velice zajímavým způsobem, protože spousta diváků by čekala skandální scény plné vášně, erotiky. Ale omyl. Možná pro někoho dlouhé a nezajímavé, nudné a rozvláčné. Ale jak už zde bylo řečeno každá minuta filmu má své přesně dané místo, a kdyby jenom jedna jediná minuta byla vystřižena , tak by film ztratil svoji krásu. ()
Nebýt tam Sellerse, tak bych se asi ani nedonutil se dodívat. Je to příliš příliš PŘÍÍÍÍÍÍÍLIŠ zdlouhavý film. ()
Film, který na mě jako (primitivního! xixi!) diváka 21. století působí opravdu hodně zvláštně, sem tam dokonce vypadá, jako kdyby přiletěl kolonizovat kina z planety Blargon 7. Stopáž je opravdu krvelačná, naneštěstí se hlavní hrdina první půlku dané stopáže přetvařuje a druhou půlku je pro změnu slizký jako slimák škrábající se za salátem do pařeniště, až z toho tak nějak nasliznul celý film. Peter Sellers mě uvedl mimo mísu jako nikdy, DR. STRANGELOVE hadr, a jestli se o Jardovi Jágrovi říká, že je ho plnej led, tak má po čertech štěstí, že Peter Sellers dle zlých jazyků neumí ani bruslit, protože jeho by byl teprve plný led, takhle je ho jen plný film, + hlavní hrdina ho má, chudák, plné brejle. Skoro se bojim, že až půjdu do mrazničky, že tam na mě bude čekat Peter Sellers, a sdělí mi, co by si o mém vztahu k vlastní sestře myslel Freud. ()
Krásná kamera, výborní herci (víc než Sellers s Masonem se mi líbí Sue Lyon a Shelley Winters) a téměř cudné vyprávění o sexuálních touhách. Tato verze má nadhled a vtip a i přes to, že je celkem dlouhá - nedalo by se z ní moc co krátit. ()
Tak trochu zvrhlé a na svoju dobu odvážne dielko o prílišnej náklonnosti pána v rokoch k neplnoletej kráske. Kubrickova pevná ruka presvedčivo osciluje medzi drámou a komédiou (exkluzívna scénka s rozkladacou posteľou), kde za prítomnosti sympatických hercov vedie dve a pol hodinovou minutážou. Tá aj vďaka silnému finišu, s akým všetko do seba zapadlo, utečie pomerne rýchlo. Stanley si filmom starostlivo rozhneval celú cirkev, aby ju mohol za šesť rokov prostredníčkom hladiť po veľkom egu. ()
Nikoliv neskandální, vůbec ve své době... dnes už je to možná trochu jinak, ale o tohle přece v tomto filmu nejde. Ono kdyby se neupravoval věk Lolity, je to z dnešního pohledu možná skandálnější, než by bývalo dříve. Ale jak jsem psal, o tomto Lolita není. O čem naopak je, je budování vztahů a jejich proměna s přibývajícím věkem... matka manipulátorka, žárlivý Humbert a jeho neustále ovládající Lolita. Až jsem občas přemýšlel, co vše ještě Humbert a Lolita vydrží. Krom emočně vypjatých scén zaujala především ta úvodní a vlastně i závěrečná, obě neméně emočně vypjaté, přesto zase jiné. Takový příjezd auta v mlze a především následné dění ve vile... tam James Mason a Peter Sellers odehráli svůj herecký koncert, který v průběhu filmu pokračoval. Ale výborná byla i Lolita Sue Lyon, to se pak člověk nemůže Humbertovi až tak divit... Sice občas zamrzí, že Kubrick vynechal některé scény, které by filmu pravděpodobně ještě přidaly. Přesto je to zase zážitek, Kubrick dal slavnému dílu mnoho ze svého umu, ale na jeho největší díla to tentokrát nestačí. 75% ()
Jednou ve škole jsem slyšel, že tento film i kniha byli snad zakázané. Knihu jsem nečetl, ale nechápu, co je na tomto filmu tak kontroverzního. Erotiku skoro vůbec nezobrazuje, jsou tu jen malé náznaky. Novější verze z roku 97 už je o něco odvážnější, kde hraje zase pan herec Jeremy Irons. V Kubrickově původním zfilmování mě spíš zaujaly role geniálního Petera Sellerse než hlavní představitel Humberta, který mi připadal jen jako loutka, jenž se houpe mezi Lolitou a panem záhadným. V té době asi stačila samotná představa, že stárnoucí profesor má vztah s dospívající Lolitou, která ho očarovala tak moc, že si nakonec vzal její matku, aby byl Lolitě stále nablízku. Pak ještě chudince chvíli zatajuje smrt její matky. Na tu dobu to pro lidi bylo asi silné kafe. Obě verze Lolity se mi líbí stejně, od Kubricka jsem ale čekal větší kuráž zajít do detailů, ale jak už jsem psal, samotný námět musel tehdejším lidem stačit, jinak by ten film nenatočili vůbec. Líbilo se mi sledovat vzrůstající paranoiu a posedlost Humberta po Lolitě, která se mu bohužel nakonec vypařila ze života a on skončil jako troska sám. Divím se, že nespáchal sebevraždu, vždyť on byl do ní hotovej blázen a bez ní musel jeho život ztratit smysl...smutný to konec, který skončil teprve vražednou pomstou, která už Humbertovi Lolitu nevrátí. Věkový rozdíl je jenom číslo a dneska už je jiná doba než před 56 lety. ()
V titulcích filmu uvedeno: rok výroby 1961. ()
Zbytečná a vykostěná adaptace. Navíc nudnej a nevýraznej film. ()
Romance v 50.tkovém módu černobílého plátna. Postavy diskutují smířlivěji či rozmáchleji a jsou režisérsky přesní. V přiběhu nezdravě zamilovaného chlápka k mladé dívce se více odvážnějšího či šokujícího než nesmělá platonika nestane a v dnešní době už ničím neohromí pokud nejste cinofilové na černobílých klasikách. A dovolím si trochu sarkasmu. Bohušovi Matušovi to možná pomohlo jako manuál, jak to nedělat, protože jemu to vyšlo. :D 50% ()
Vite cetl jsem knihu, proto jsem od tohoto filmu velice ocekaval. Videl jsem uz jine Kubrickovy filmy, ktere me presvedcily, ze je vynikajici reziser, ale musim rict, ze Lolita toolik zklamala. Chapu, ze rok natoceni jeste nedovoluje mnohe, ale preci jenom Lolita vypada jako sedmnactilety odrostly pubretak...a s knihou to ma spolecny max dej a konec...jinak zhola nic...Uz jenom jmeno Quiltyho je tu zminovano(obzvlaste nazacatku) pravidelne + - po peti minutach...zacatek uplne chybi a jinak nechutne prostrihane...myslim, ze nejlepsi pasaze sly natocit i daleko lepe. 3* proc ? Preci jenom Kubrick dokaze s filmem zazraky a velice se mi libily detaily jako hra rukou v letnim kine apod. => jinak tedy bohuzel velke zklamani, ktere snad muze pochopit jen clovek, ktery knihu cetl ;) ()
akcnejsi novodoba verze se mi libila vic, obzvlast diky silnym emocim a ne tak zretelnym natacenim ve studiu. nicmene matka Lo byla naprosto fenomenalni, az sem litovala, ze jeji postava nezije aspon trocu dyl! ()
Lolita, další z majstrštyků velkého mistra. Jako pokaždo film úplně jiný než všechny jeho předcházející i násedující, přesto však v něčem podobný - opět se totiž jedná o perlu filmového umění skvost, o něj by mělo být pečování jen v bílých rukavičkách. Anebo ne, klidně jej hoďte do hnoje a pošlapte, on se z toho stejnak oklepe. Nabokovu předlohu jsem nečetl, nemohu proto posuzovat, jak moc je jí film věrný. Ze sekundárních zdrojů jsem ovšem tak nějak vytušil, že novela je mnohem otevřenější, zvrácenější, explicitnější, což podle mnohých filmu ubližuje. Já si to nemyslím. Jistě, že Kubrick umí natočit i porno nevulgárně a esteticky ukázal v Eyes Wide Shut, ovšem zde by mi přílišná doslovnost vadila. Nemohl bych se tak opájet všenaznačujícím jiskřením mezi výbornými Jamesem Masonem a Sue Lyon, nemohl bych v zdánlivě bezvýznamných slovech, pohledech a náznacích hledat děje předchozí i budoucí, odehrávající se však jen za zavřenými dveřmi a zataženými žaluziemi. Vývoj stráncoucího profesora Humbarta je podán uvěřitělně, strhujícně, Mason hreje bravurně zamilovaného mladíka, štvano zvěř, milujícího otce, zlomeného starce... Závěrečnou scénu považuji za vůbec jednu z nějlepších jakou jsem kdy viděl, ať už kvůli zůčastněným hercům (konečně jsem viděl Sellerse mimo Růžového pantera - děkuji!), tak pro vizuální stránku věci. Závěrečnou scénu poažuji za jednu z nejlepších v historii filmu vůbec. ()
Hodně mírné a uhlazené téma od kterého jsem v Kurbickových rukou čekal víc. Tak nějak mi nebylo zcela jasné jestli si jí papínek jenom rozmazloval, nebo jí i natřel. Pro mě lehké zlkamání. ()
Pěkná práce se vztahy, několik velmi pěkných detailů, ale jako celek to působí trochu zdlouhavě a až příliš decentně, i přes velmi silné momenty v průběhu děje. Docela dost dialogů, viděno v angličtině, takže mi něco málo možná uteklo... *** Ve zkratce: Slib mi, že se mnou zůstaneš navždycky. Že navždy se budeš trápit kvůli mně. ()
Lolita má v sebe napísaný úžasný príbeh o utrpení v láske. Kubrick pozmenil a doplnil pôvodný príbeh, na čom by nebolo nič zlé. Komické prvky (rozkladanie postele, Sellersove antré..) podľa mňa zbytočne narúšali súdržnosť diela. Napriek tomu herecky výborné a technicky v poriadku. Sellers bol úžasný herec a dokázal každý záber ukradnúť pre seba. Preto bola asi chyba ho do tejto snímky angažovať. ()
Nečekal bych to, ale v tomto případě skutečně vítězí Adrian Lyne nad Stanleym Kubrickem. Nemohu zamlčet, že původní verze je příliš rozvláčná, plochá, Kubrick jako kdyby si držel jistý režisérský odstup, James Mason (byť se snaží) mi zde do své role zatraceně nesedí a ani přesvědčivá Sue Lyon, ani možná trochu přespříliš exhibující Sellers konečný výsledek příliš nezlepšují. Skoro určitě je vinen rok vzniku - v roce 1962 bylo už toto zpracování odvážné až až - ale pokud Lolita může fungovat ze dvou směrů (vášnivý, zaslepený a provokativní, jako u Lyneovy verze či rafinovaný, překombinovaný postmodernistický, ke kterému se blíží kniha), tento film se nesnaží ani o jeden, a proto ani v jednom nemůže uspět. A nezachrání to ani místy vpravdě geniální dialogy páně Nabokova. ()
Reklama