Réžia:
Tod BrowningKamera:
Merritt B. GerstadHrajú:
Wallace Ford, Leila Hyams, Olga Baclanova, Roscoe Ates, Harry Earles, Daisy Earles, Schlitze, Daisy Hilton, Violet Hilton, Josephine Joseph, Johnny Eck (viac)Obsahy(2)
Legendárna šokáreň Toda Browninga (DRACULA, 1931), ktorá nás polodokumentaristickým spôsobom zavádza do dejiska v zákulisí cirkusu a predstavuje nám skupinku liliputánov a fyzicky handicapovaných ľudí, stavaných do konfliktov s nenávistným a falošným "zdravým" osadenstvom cirkusu. Najkontroverznejšie filmové dielo svojej doby. (POMO)
(viac)Recenzie (236)
Už Quasimodo předvedl všem intolerantním zaslepencům, že i když tělesná schránka není zrovna optická delikatesa, skrývá se uvnitř krásná duše a velké srdce. Svou tématikou stále aktuální snímek, neboť o zákeřné, namyšlené adonise nikdy nouze nebude. Rovněž důležitý mezník filmové historie, byť opovrhovaný a nedoceněný. Tím jedinečný, že freaks nebyli znetvořeni triky ani maskéry, nýbrž se jednalo o skutečné kreace matky přírody. ()
Film, který mezi doboými horory vyčnívá tím, že "monstra" jsou hrána lidmi se skutečným postižením. Jinak to na mě bohužel příběhově nijak zvlášť nezapůsobilo. ()
Obludy je príznačný názov ale dosť šokujúci.Charakter postav je tu krásne rozvedený.Zaujímavo bizarný príbeh plný posmeškov,zlomyseľností ale aj milých zrúdičiek.Ironia ani cynizmus tomuto filmu nechýba a je tu strašne silná.V niektorých momentoch má film silnú atmosféru.Nieje to už taká sila ale svoju úroveň rozhodne nestratil ani po rokoch. ()
I po více než sedmdesáti letech nepřestává tento film fascinovat. Syntéza mnoha témat (opomíjeného) režiséra Browninga našla své "hnízdo" v prostředí putovní sideshow (podobné té, kterou nám představil výtečný seriál produkce HBO Carnivale ), jíž dominují fyzicky znetvořené "zrůdy". Důraz na soudržnost komunity "zmetků přírody" (film nenaznačuje, že by některá z postav trpěla defektem v důsledku nehody) a jejich vztahy s "normálními" lidmi činí z tohoto díla pozoruhodnou syntézu hororu, melodramatu a v neposlední řadě bizarní filmové freakshow. Ideálním vstupním článkem do díla Toda Browninga je text vydaný v časopise Cinepur (č. 36, listopad 2004). Tam je též osvětlen význam slova "sideshow". ()
,,Když urazíte jednoho z nich, urazíte všechny." Zajímavé je, že různě postižení lidé ve filmu šokovali celý svět a různě postižení lidé v cirkusu přitom objížděli města a nikdo se proti tomu nebouřil, nikdo to nezakazoval... Je pravda že díky angažování skutečných "zrůd" je film zajímavý i pro dnešního diváka. Příběh je na jednu stranu dost ohraný, ale na druhou - kdy se vám poštěstí vidět love story vysoké krásné akrobatky a trpaslíka? Na svou dobu hodně odvážné, zajímavé a originální. Dnes "jen" sugestivní. ()
Je ťažké ohodnotit film stary 81 rokov, ale aj tak si film na dnesnu dobu drzi dobru atmosferu a svojim pribehom vas nezacne nudit ba naopak. Obludy sa tvorcom podarili, najviac ma dostala mala dvojica podobajuca sa na trpaslikov chlapec a dievca. Okrem toho este uvidime mnoho cirkusanskych atrakcií no a na zaver objasnenie tajomnej pravdy o zene, ktorá cirou nahodou sa zmenila na monštrum 80 percent a celkom zasluzenych. ()
Skvělá narace, kterou předvádí Ted Browning provází příběh těchto "freaks" kteří jsou prezentováni jako normální lidské bytosti, které neměli od boha tolik naděleno jako jiní. Ukázkový příklad, že na každého jednou dojde. Surové, necenzurované a ne jen dobově povedené. ()
Super oldschool kousek tezici z autentickych priserek zahranych realne zmutovanymi herci bez jakychkoliv specialnich efektu. Velice vyhovyjici je jeho kratka delka, ktera se stara o vyuziti cele casove plochy naplno a absenci prazdnych momentu. Hlavni tema filmu analyzuje zrudnost tela vs. zrudnost mysli a dela to s obrovskym prehledem a citem. Je to minimalne stejne kvalitni jako Browninguv o rok mladsi Dracula. 8/10 ()
Naprosto skvělý film. Děsivý po mnoha stránkách. Nemám co dodat. ()
Svět není spravedliví ke všem, možnosti mnohých jsou omezené, některé osudy příliš kruté na to aby se s nimi dalo bez zásahu vyšší moci něco dělat. A to jestli se má právo mstít se druhým znetvořená osoba, od dětství bičovaná za svojí vrozenou a tudíž ničím zaslouženou jinakost, zda má morální právo mstít se těm z opačného břehu-lidem krutým, opovrhujícím a přesto tak nadměrně požehnaným zdravotním stavem, vzhledem vybízejícím k pomilování, případně dalšími schopnostmi..a mrzačit je, aby ty sobecké zlomyslné krasotinky poznali také jaké to je žít životem vyvržence, to už nechám na vašem uvážení. Je to film o tom kdo z koho, hra o život a důstojnost, hra o peníze zděděné podivným a těžko uvěřitelným dědictvím, ke konci už boj na život a na smrt. Není to příjemný film, kromě dvou tří postav tam ani zde nejsou (bez ohledu na tělesný stav či úroveň postižení) kladní hrdinové a tak o zde zmiňované ošklivosti zevnějška a kráse duše se dá rovněž dosti pochybovat! Spíše bych film shrnula slovy: ubližujeme si navzájem a když se cítíme dotčení máme tendenci se chránit nebo dokonce i nepěkně mstít, pokud trápení a nespravdelnosti dosáhnou přípustnou mez. Neznám ve svém okolí člověka, kterému by se toto dílo mohlo líbit a proto, ač vůbec není špatné, ho nebudu doporučovat. Mrzí mě, že se nedochovala první verze, jen pouze tyto fragmenty z ní. ()
Pověsti nelhaly, "Zrůdy" jsou skutečně šokující. V žádném jiném snímku nenajdete tak početné obludárium. Je to tím, že o "zvláštní efekty" se zde postarala sama matka příroda. Jednoduchý scénář a průměrné zpracování mají své opodstatnění - film je exhibicí, jakýmsi přestavením nových typů hvězd, diametrálně se lišících od těch, které běžně vídáme na plátně. 8/10 ()
Žádný horor, ale parádní drámo s prvky romance. Ten malý Němec je naprosto kouzelný, když se rozčílí, skoro mu srší blesky z očí a když mu ta hnusná čůza ublíží, puká mi nad jeho neštěstím srdce. A ta černošská housenka co si v klidu zapálí žváro… kam se hrabou moderní CGI technologie. Skvělý snímek, nepřekvapí, ale funguje i po letech. Amíkům to tenkrát nějak nesedlo, naštěstí z toho vyrostli a dneska točí jednu zrůdnost za druhou. ()
Nepamatuju si na dobu, kdy by mě nefascinovaly nejrůznější záhady, rekordy a kuriozity. Už jako malý špunt, v mladším školním věku jsem měl doma půjčenou knihu o lidských anomáliích, která mi doslova brala dech. Nevím jistě, jestli to bylo právě Drimmerovo "Obludárium, aneb, Kabinet lidských kuriozit", ale určitě to bylo dost mrazivé počtení, které se i s obrázkovým doprovodem vrývalo do paměti. No teď, víc než po deseti letech, mi tento film, který jede na stejné vlně jako tehdy kniha přišel neskutečně vhod. Film obsazený nejrůznějšími lidskými "omyly přírody", šokoval před osmdesáti lety stejně, jako i dnes. Pohled na cirkus podivností mrazí a příběh přikovává. Krásné city zrůd se kříží s obludností těch navenek pěkných. Je to absurdita, satira, je to o lidskosti nepodbízivou a přitom jasně vytyčenou cestou. Je to ostré jako břitva. Špičkový, úžasný film. Naprostá fantazie, kterou by měl vidět každý filmový fanoušek, aby věděl, že už odedávna tu byly takovéto alternativní snímky, které dokázaly naplnit člověka nejrůznějšími pocity až po okraj. 90% ()
Kdo jsou tady vlastně zrůdy? Bizarní osazenstvo panoptika nebo ziskuchtivá dvojice pachtící se po penězích? Dvojsmyslnost je v tomto ohledu příznačná. Na svou dobu hodně odvážný počin obsadit do hlavních rolí skutečné deformované nebo jinak postižené lidi, avšak o tohle v tom snímku ani tak nejde. Dramatická linie se na konci změní v pořádný horor, scény v bouři mají fakt sílu i teď. Škoda, že úplný konec musel být vystřižen, i tak si režisér Tod Browning zadělal na pořádný průser a jeho kariéra bohužel brzy skončila. Zrůdy jsou ve svém žánru ojedinělým a kontroverzním snímkem, mající v sobě ohromnou atmosféru své doby. ()
Na svoji dobu velmi odvážné. Opravdové "zrůdy" se vším všudy. ()
Svojho času musel tento film spôsobiť šok. Ťažko sa mi momentálne hľadá film, ktorý by svojou kontroverziou vyvolal také ohlasy, aké zrejme na tridsiate roky vyvolali Obludy (snáď Srbski film). Celkovo sa Browningovi podarilo prelomiť tabu tým, že nastavil okno spoločnosti a zachytil správanie sa k postihnutým ľuďom. Pri sledovní snímku si skúste uvedomiť, že sa jedná o obdobie po ukončení prvej svetovej vojny a množstvo ľudí je handicapovaných práve v dôsledkoch vojny a zároveň vďaka pokrokom medicíny. Do toho zarátajme ľúbostnú zápletku a snahu dvojice "normálnych" ľudí priživiť sa na zaslepenej láske svojim spôsobom postihnutého Hansa ku krásnej, ale hlavnej zdravej Kleopatre a silnom Herkulovi a pripraviť tak "liliputána" o majetok v podobe obrovského dedičstva a dostaneme tak film, ktorý na svojej nekompromisnosti a vyzývavosti nestratí určite ani po 100 rokoch. 90%... ()
8/10 Ani ne tak horror jako socialni film. Holt ne kazdy ma to stesti, ze se narodi jako "normalni" clovek, i kdyz prave ona zdanliva normalost je to, oc tu bezi. Videl jsem to s prestavkama nekolika let po castech, zasociovalo mi to Hitchckova Sabotera a uvrhlo do tezke deprese. Takze to cele funguje i po desetiletich - povedeny kus. ()
Pre mňa omnoho milší a úprimnejší zážitok než aký predstavoval Chaplinov Kid. Na rok natočenia ohromne odvážne, vnútornú krásu velebiace a povrchnosťou pohŕdajúce. Zrúdy pre mňa nepredstavovali znechutenie alebo šokovanie, ale duchovné pohladenie. Silné 4. ()
Film, který ve své době někteří diváci ne snadno rozdýchávali. I dnes působí dosti silně. Myslím, že obsadit skutečné tělesně a mentálně postižené lidi a ukázat jejich nelehký a přesto veselý život v konfrontaci se zdravými, byl skvělý počin. Považuji tento film za svým způsobem velmi humánní dílo. Rozhodně ne o prvoplánovou snahu šokovat diváky. ()
Reklama